ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2026 р.	Справа № 440/2548/25	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Чалого І.С.,
Суддів: Семененко М.О. , Подобайло З.Г. ,
за участю секретаря судового засідання Григоренко І.Б.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами Акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод" та Північного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції В.І. Бевза) від 19.03.2026 року (повний текст складено 19.03.26 року) по справі № 440/2548/25
за позовом Акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод"
до Північного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, АТ "Кременчуцький сталеливарний завод", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 21.11.2024 № 594/35000701.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що під час проведення перевірки контролюючий орган не врахував, що зазначені у акті перевірки порушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних (розрахунків коригування до податкових накладних) у Єдиному реєстрі податкових накладних є розрахунками коригування, які отримані платником податків від постачальників, а строк їх реєстрації починається не з дати виписки, а з моменту фактичного отримання таких розрахунків коригування платником податків від контрагента. Вказав, що своєчасність реєстрації відповідних розрахунків коригувань підтверджується технічним протоколом системи “MeDoc”. Також звертав увагу, що в електронному кабінеті платника податку відсутні дані щодо дати отримання розрахунків коригування у спірних періодах акту перевірки. Зазначив, що доводи контролюючого органу в акті перевірки щодо порушення строку реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних реєстрація по яким зупинена, не є порушенням граничних строків реєстрації, оскільки такі розрахунки коригування зареєстровані одразу після прийняття рішення комісією контролюючого органу про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 19.03.2026 року по справі № 440/2548/25 позовні вимоги задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 21.11.2024 №594/35000701 форми “Н” частково на суму грошового зобов`язання штрафних (фінансових) санкцій 184355,37 грн. (сто вісімдесят чотири тисячі триста п`ятдесят п`ять гривень та 37 копійок), в іншій частині податкове повідомлення-рішення від 21.11.2024 №594/35000701 форми “Н” - залишено в силі.
У решті позовних вимог відмовлено.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Публічного акціонерного товариства “Кременчуцький сталеливарний завод” судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3004,26 грн. (три тисячі чотири гривні та 26 копійок), судові витрати на правничу допомогу у сумі 5000,00 (п`ять тисяч гривень).
Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції в частині розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу та просив його змінити, виклавши абзац 4 резолютивної частини рішення у наступній редакції: «Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Публічного акціонерного товариства «Кременчуцький сталеливарний завод» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3004,26 грн. (три тисячі чотири гривні та 26 копійок), судові витрати на правничу допомогу у сумі 120 000,00 (сто двадцять тисяч гривень)». Також просив стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь Публічного акціонерного товариства «Кременчуцький сталеливарний завод» судові витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 4542,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок дві гривні), та судові витрати на правничу допомогу у сумі 20000,00 (двадцять тисяч гривень). В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що зменшення судом розміру суми, яка підлягає компенсації в порядку відшкодування витрат на правову допомогу є неадекватним, а ні обсягу правової допомоги, а ні витраченому адвокатом часу. У справі відбулося 26 судових засідань. Зазначене є свідченням того, що саме така кількість судових засідань знадобилася суду для встановлення усіх обставин справи та ухвалення судового рішення. Тому, посилання суду першої інстанції на не значну складність справи чи обсяг доказування не кореспондуються із кількістю процесуальних дій і кількістю судових засідань та не може сприйматися як достатня підстава зменшення суми судових витрат на правову допомогу
Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що під час судового розгляду було встановлено дату отримання розрахунків коригування, що є визначальною обставиною для обчислення строків їх реєстрації в ЄРПН відповідно до вимог Податкового кодексу України. Встановлення цієї обставини підтвердило наявність порушення граничних строків реєстрації РК. Водночас, ненадання позивачем такої інформації на запити контролюючого органу призвело до об`єктивної неможливості правильного визначення кількості днів прострочення під час перевірки. Таким чином, саме поведінка платника податків зумовила неточності у розрахунках податкового органу, що не можуть бути підставою для звільнення від відповідальності.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому просить врахувати наданий відзив при вирішенні питання щодо перегляду рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.03.2026 в частині стягнення витрат на професійну правничу допомогу та залишити апеляційну скаргу без задоволення.
Позивач відзив на апеляційну скаргу відповідача не надав.
Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
В судовому засіданні представник позивача підтримав доводи поданої ним апеляційної скарги, просив її задовольнити. Проти задоволення апеляційної скарги відповідача заперечував та просив залишити її без змін.
Представник відповідача підтримав доводи поданої ним апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Проти задоволення апеляційної скарги позивача заперечував та просив залишити її без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційних скарг та відзив на апеляційну скаргу позивача, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідачем проведено документальну позапланову виїзну перевірку АТ «КСЗ» з питання дотримання вимог законодавства щодо термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт від 31.10.2024 року № 556/35-00-07/05756783, яким встановлено порушення вимог податкового законодавства:
1) п. 201.10 ст. 201, п. 89 підрозд. 2 розд. XX ПК України, а саме несвоєчасно зареєстровано податкові накладні на загальну суму 4442,40 грн., в тому числі ПДВ 740,40 грн., а саме: від 03.11.2023 № 4 (реєстраційний № 9339617471 від 13.12.2023), виписану на адресу АТ «ТАСКОМБАНК» на суму 1380 грн., в тому числі ПДВ 230,00 грн.; від 10.11.2023 № 31 (реєстраційний № 9337940568 від 12.12.2023), виписану на адресу ДП «УкрНДІВ» на суму 3062,40 грн., в тому числі ПДВ 510,40 грн;
2) п. 201.10 ст. 201, пп. 69.1-1, 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України несвоєчасно зареєстровано розрахунки коригування на загальну суму 3217831,81 грн., в тому числі ПДВ 536305,30 грн., а саме: № 369 від 22.02.2022 (реєстраційний № 9137505043 від 25.07.2022) на суму «-» 140121,60грн., в тому числі ПДВ «-» 23353,60 грн.; № 370 від 24.02.2022 (реєстраційний № 9159515213 від 15.08.2022) на суму «-» 49 555,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 8259,20 грн.; № 364 від 16.02.2022 (реєстраційний № 9137506174 від 25.07.2022) на суму «-» 38906,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 6484,40 грн.; № 365 від 22.02.2022 (реєстраційний № 9160384529 від 16.08.2022) на суму «-» 95558,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 15926,40 грн № 366 від 23.02.2022 (реєстраційний № 9175581991 від 07.09.2022) на суму «-» 67562,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 11260,40 № 367 від 24.02.2022 (реєстраційний № 9177428287 від 08.09.2022) на суму «-» 46926,00 грн., в тому числі ПДВ «-» 7821,00 грн. № 353 від 10.03.2022 (реєстраційний № 9186788245 від 19.09.2022) на суму «-» 146227,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 24371,20 грн. № 354 від 11.03.2022 (реєстраційний № 9211020314 від 14.10.2022) на суму «-» 128198,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 21366,40 грн. № 355 від 14.03.2022 (реєстраційний № 9228627351 від 02.11.2022) на суму«-» 433708,8 грн., в тому числі ПДВ «-» 72284,80 грн. № 356 від 15.03.2022 (реєстраційний № 9230025553 від 03.11.2022) на суму«-» 47779,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 7963,20 грн. № 357 від 21.03.2022 (реєстраційний № 9230451372 від 04.11.2022 ) на суму «-» 168799,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 28133,20 грн. № 361 від 30.03.2022 (реєстраційний № 9238052819 від 10.11.2022) на суму «-» 35251,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 5875,20 грн. № 392 від 31.03.2022 (реєстраційний № 9243164838 від 15.11.2022) на суму«-» 69196,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 11532,80 грн. № 362 від 10.03.2022 (реєстраційний № 9137485742 від 25.07.2022) на суму «-» 47779,20 грн,. в тому числі ПДВ «-» 7963,20 грн. № 363 від 11.03.2022 (реєстраційний № 9160387119 від 16.08.2022) на суму«-» 194 006,40грн., в тому числі ПДВ «-» 32 334,40грн. № 364 від 12.03.2022 (реєстраційний № 9175590317 від 07.09.2022) на суму «-» 182 784,00 грн., в тому числі ПДВ «-» 30464,00 грн. № 365 від 14.03.2022 (реєстраційний № 9177398093 від 08.09.2022) на суму «-» 177561,60 грн., в тому числі ПДВ «-» 29593,60 грн. № 366 від 15.03.2022 (реєстраційний № 9186783105 від 19.09.2022) на суму «-» 262171,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 43695,20 грн. № 367 від 16.03.2022 (реєстраційний № 9211030271 від 14.10.2022) на суму «-» 215740,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 35956,80 грн. № 368 від 17.03.2022 (реєстраційний № 9228627310 від 02.11.2022) на суму «-» 207590,40 грн., в тому числі ПДВ «-» 34598,40 грн. № 369 від 18.03.2022 (реєстраційний № 9230025756 від 03.11.2022) на суму «-» 167116,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 27852,80 грн. № 370 від 19.03.2022 (реєстраційний № 9230450396 від 04.11.2022) на суму «-» 134 476,80 грн., в тому числі ПДВ «-» 22412,80 грн. № 371 від 20.03.2022 (реєстраційний № 9230867226 від 04.11.2022) на суму «-» 47779,20 грн., в тому числі ПДВ «-» 7963,20 грн. № 373 від 24.03.2022 (реєстраційний № 9233325026 від 08.11.2022) на суму «-» 36720,00 грн., в тому числі ПДВ «-» 6120,00 грн. № 361 від 02.06.2022 (реєстраційний №9129407837 від 15.07.2022) на суму «-» 76314,61 грн., в тому числі ПДВ «-» 12719,10 грн.
На підставі висновків акту перевірки прийняте податкове повідомлення-рішення від 21.11.2024 № 594/35000701, згідно якого до підприємства позивача застосовано штрафні санкції на загальну суму 185814,94 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.
Не погодившись з прийнятим контролюючим органом податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду першої інстанції із вказаними вище позовними вимогами.
Частково задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку про їх обґрунтованість в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.11.2024 № 594/35000701 Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на суму 184355,37 грн.
Частково задовольняючи клопотання про розподіл витрат на правничу допомогу, суд першої інстанції, Враховуючи об`єм, характер наданих позивачу послуг правничої допомоги, з огляду на предмет справи, хід та результат судового розгляду, процесуальну поведінку позивача під час судового розгляду справи, дійшов висновку, що співмірними із складністю справи та наданою правничою допомогою є розмір витрат на правничу допомогу у сумі 5000,00 грн.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Законом України від 12 травня 2022 року № 2260-IX “Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану” (далі – Закон № 2260), який набрав чинності 27.05.2022 року, внесено зміни до пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України “Про затвердження Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів та відновлено податковий обов`язок платників податків, у яких є можливість виконувати свої податкові обов`язки, зокрема, в частині щодо дотримання термінів сплати податків, подання податкової звітності, реєстрації ПН/РК в ЄРПН.
У разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються (абзац 17 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу).
Водночас, згідно з підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно підпункту 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу (зі змінами внесеними Законом № 2260-ІХ) платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок ведення ЄРПН затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 “Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних”, із змінами і доповненнями внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 30 січня 2015 року № 20 (далі – Порядок № 1246).
Відповідно п. 2 Порядку № 1246, операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.
У п. 3 Порядку № 1246 зазначено, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Відповідно до підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ “Перехідні положення” ПК України, тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 08 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин (в редакції Закону від 15.03.2022 року № 2120-IX, до внесення змін Законом України від 12.01.2023 № 2876-ІХ, який набрав чинності з 08.02.2023 року).
Відповідно до п. 5 Порядку № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України “Про електронні довірчі послуги”, “Про електронні документи та електронний документообіг” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з Порядком обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом МФУ від 06.06.2017р. № 557, зареєстрованого в Мін`юсті України 03.08.2017р. за № 959/30827 (далі – Порядок № 557), автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для надання таких документів.
Відповідно до пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (пункт 13 Порядку № 1246).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (пункт 14 Порядку № 1246).
Відповідно до приписів Порядку № 557, у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка (пункт 5 Порядку № 557).
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Крім того, відповідальність за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування за процедурними строками, передбаченими пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, визначається приписами пункту 90 цього підрозділу.
Зазначеною нормою передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:
2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів".
Згідно з підпунктом 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 розділу V Кодексу, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.
Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної.
В свою чергу, строк реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) передбачений частиною 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Отже, строк реєстрації починається саме з дня отримання розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не з дня складання такого розрахунку коригування постачальником.
Аналіз наведених правових норм свідчить про те, що обов`язок складання розрахунків коригування до податкових накладних якими передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, покладається на постачальника.
В свою чергу, обов`язок з реєстрації даного розрахунку коригування покладається на покупця, для цього постачальник надсилає складений розрахунок коригування покупцю.
Судовим розглядом встановлено, що з метою з`ясування дати отримання розрахунків коригування, виписаних ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» на адресу АТ «КСЗ» Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків в ході перевірки надано запит від 25.09.2024.
В запиті зокрема зазначено, що ДПС України реалізовано можливість обміну між контрагентами (продавцем та покупцем) розрахунками коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, з використанням електронного сервісу ДПС для обміну між контрагентами - Single Window of Electronic Documents (SWinED) (API якого знаходиться за посиланням: http://obmen.tax.gov.ua). Функціонал системи SWinED передбачає підтвердження отримання електронного документа розрахунку коригування отримувачем, тобто фіксує дату отримання розрахунку коригування отримувачем (покупцем) товарів/послуг від їх постачальника. У зв`язку з чим АТ «КСЗ» запропоновано надати інформацію щодо використання даного електронного сервісу ДПС (SWinED), надати інформацію яким програмним забезпеченням користується підприємство при здійсненні електронного документообігу, зокрема але не виключно виписки, реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, обміну інформацією з контрагентами та надати будь яке документальне підтвердження дати отримання розрахунків коригувань до податкових накладних, складених ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» (відомості, квитанції, витяги з бухгалтерських програм, інформаційних систем, журналів реєстрації первинних документів та інше).
АТ «КСЗ» листом від 26.09.2024 №40-14/215 повідомило, що Електронний сервіс ДПС (SWinED) не використовує, для здійснення електронного документообігу користується програмним забезпеченням «М.Е. Dос» та Електронним кабінетом платника податків ДПС України.
Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків у запиті від 25.09.2024 запропоновано АТ «КСЗ» у разі використання програми «М.Е.Doc», звернути увагу, що відомості, які містять інформацію про дату отримання розрахунків коригування, можна отримати користуючись опціями програми «властивості» та «протокол» до кожного отриманого первинного електронного документу.
Опція «протокол» має можливості вивести на друк лише обрану дію, зокрема дані щодо відправлення або отримання, тощо. Опція «властивості» має можливості вивести на друк весь хронологічний порядок дій в одному документі (така собі зведена відомість, яка містить дані про етапи проходження документу: підписання, відправка, доставка в ДПС, отримання квитанції, відправка контрагенту, доставка контрагенту). Всі ці етапи зазначаються часом та датою таких дій. З урахуванням вищенаведеного, АТ «КСЗ» запропоновано надати будь яке документальне підтвердження дати отримання розрахунків коригувань до податкових накладних, які є предметом перевірки (відомості, квитанції, витяги з бухгалтерських програм, інформаційних систем, журналів реєстрації первинних документів та інше).
АТ «КСЗ» у листі від 26.09.2024 № 40-14/215 зазначило, що механізм користування програмним забезпеченням «М.Е. Doc» не мають відношення до формування документів, які контролюючі органи мають право вимагати від платників згідно чинного законодавства України і таким чином підприємство не має можливості надати документально підтверджену інформацію дати отримання розрахунків коригування.
У зв`язку з тим, що АТ «КСЗ» листом від 26.09.2024 № 40-14/215 на запит Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 25.09.2024 надав відповідь, що не має можливості надати документально підтверджену інформацію щодо отримання розрахунків коригування, на адресу ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» було направлено запит від 27.09.2024 за № 2956/6/35-00-07-01-10 про надання інформації щодо документального підтвердження дати відправлення та дати отримання АТ «КРЕМЕНЧУЦЬКИЙ СТАЛЕЛИВАРНИЙ ЗАВОД» вищезазначених розрахунків коригування, складених ТОВ «УКРТРАНСЛІТ».
Разом з тим, станом на дату складання акту перевірки відповідь від ТОВ «УКРТРАНСЛІТ» не надходила.
Аналогічно, в запиті від 25.09.2024 податковий орган пропонував надати інформацію щодо дати отримання розрахунку коригування, який виписаний ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ".
У зв`язку з тим, що АТ «КСЗ» листом від 26.09.2024 № 40-14/215 на запит Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 25.09.2024 надав відповідь, що не має можливості надати документально підтверджену інформацію щодо отримання розрахунків коригування, на адресу ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ" було направлено запит від 27.09.2024 за № 2957/6/35-00-07-01-10 про надання інформації щодо документального підтвердження дати відправлення та дати отримання АТ «КРЕМЕНЧУЦЬКИЙ СТАЛЕЛИВАРНИЙ ЗАВОД» вищезазначеного розрахунку коригування, складеного ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ".
Листом від 08.10.2024 № 19/1620 (вхідний від 24.10.2024 № 3309) ПрАТ "ЗАПОРІЖВОГНЕТРИВ" відмовив у наданні інформації щодо дати відправлення та дати отримання АТ «КРЕМЕНЧУЦЬКИЙ СТАЛЕЛИВАРНИЙ ЗАВОД» вищезазначеного розрахунку коригування.
Надаючи оцінку цим обставинам, колегія суддів зазначає, що відповідно до п. 192.1 ст. 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Положеннями п. 201.10 ст. 201 ПК України визначає, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
08.02.2023 набрав чинності Закон України від 12 січня 2023 року № 2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», відповідно до якого, зокрема, внесено зміни до підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення Податкового кодексу України, зокрема доповнено пунктом 89, згідно з яким тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків, зокрема для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Варто зазначити, що Верховний Суд у постановах від 28.04.2020 у справі № 810/198/16 від 03.03.2023 у справі № 300/1765/19 вже формував висновки щодо дії статті 192 Податкового кодексу України у схожих за змістом правовідносинах і указав, що отримувач має можливість зареєструвати розрахунки коригування (РК) за умови виконання постачальником свого обов`язку зі своєчасного надіслання складеного ним РК на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг отримувачу.
Також Верховним Судом у постановах від 23.01.2025 у справі № 280/4889/24, 12.03.2025 у справі № 160/12120/24 сформовано правовий висновок щодо застосування пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, відповідно до якого строки реєстрації РК, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, обраховуються від дня отримання такого РК до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати складання такого розрахунку.
В розвиток вказаних підходів суду касаційної інстанції та з огляду на зміни у законодавстві Верховний Суд у постанові від 12.03.2025 у справі №380/3834/24 зазначив, що для РК, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, відлік строку на їх реєстрацію в ЄРПН розпочинається відповідно до змісту пункту 201.10 статті 201 та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України саме з дня отримання РК.
Формулювання «з дня отримання» що міститься у наведених вище нормах є чітким і вказує на те, що відлік строку починається з моменту, коли РК надійшов до покупця, а не з дати його складання чи іншої події.
Тобто відповідальність покупця за несвоєчасну реєстрацію РК має базуватися виключно на об`єктивно встановленій даті отримання документа, а не на діях чи бездіяльності інших суб`єктів.
Отже, строк на реєстрацію РК в ЄРПН розпочинається саме з дня отримання платником податків РК та не може бути застосована відповідальність у вигляді штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію РК до покупця (позивача), якщо продавець не виконав свого обов`язку щодо своєчасного надіслання РК отримувачу (позивачу).
Разом з тим, колегія суддів зазначає, що ані Податковий кодекс України, ані інші норми законодавства не передбачають механізму фіксації дати отримання покупцем РК, а тому саме на платника податків покладається обов`язок доведення (надання доказів) щодо дати (дня) отримання ним РК до податкової накладної.
Згідно вимог п. 85.2 ст. 85 ПК України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.
Колегія суддів також звертає увагу на положення п. 44.6 ст. 44 ПК України, яким визначено, що у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності. Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає в порядку пункту 86.7 статті 86 цього Кодексу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки, такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.
Відповідно до положень п. 44.7 ст. 44 ПК України у разі якщо посадова особа контролюючого органу, яка здійснює перевірку, відмовляється з будь-яких причин від врахування документів, наданих платником податків під час проведення перевірки, платник податків має право до закінчення перевірки надіслати листом з повідомленням про вручення та з описом вкладеного або надати безпосередньо до контролюючого органу, який проводить перевірку, копії таких документів (засвідчені печаткою платника податків (за наявності печатки) та підписом платника податків - фізичної особи або посадової особи платника податків - юридичної особи).
У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки (пункт 86.7 статті 86 Податкового кодексу України).
Верховний Суд вже неодноразово аналізував положення ст. ст. 44, 85 ПК України у їх взаємозв`язку і сформовані ним підходи щодо застосування зазначених норм податкового законодавства є усталеними.
Зокрема, у постановах від 29.05.2020 у справі № 826/27811/15, від 06.08.2019 у справі № 160/8441/18, від 31.01.2020 у справі № 826/15328/18, від 07.02.2023 у справі № 640/9880/19, від 03.10.2023 у справі № 420/534/20 Верховний Суд сформулював висновок, що надання платником податків фінансово-господарських документів під час проведення перевірки є необхідною умовою підтвердження правомірності задекларованих платником показників податкового обліку. Ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється нормами пункту 44.6 статті 44 Податкового кодексу України до їх відсутності. Винятком є випадки виїмки документів або іншого їх вилучення правоохоронними органами та іншими компетентними органами. Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені ним у податковій звітності, але не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.
Отже, ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється нормами п. 44.6 ст. 44 ПК України до їх відсутності.
Судовим розглядом встановлено, що позивачем під час перевірки не було надано контролюючому органу документів (доказів) в підтвердження дати отримання ним РК до податкових накладних, що були виписані на його користь постачальниками у зв`язку зі зменшення суми компенсації вартості товарів.
Не було надано таких і під час подання до контролюючого органу скарги вих. № 605-08/12-24/02-1 від 02.12.2024 щодо перегляду спірного податкового повідомлення-рішення, тобто відсутні докази надання відповідачу відомостей щодо дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних на підтвердження відсутності порушень строку реєстрації розрахунків коригування.
Колегія суддів зазначає, що ненадання позивачем під час перевірки та при поданні скарги на податкове повідомлення-рішення доказів щодо дати отримання РК, у спірних правовідносинах є визначальними.
При цьому, суд першої інстанції вказаних обставин при прийнятті рішення не врахував.
Крім того, колегія суддів зазначає, що фактично позивач і не заперечує обставин щодо ненадання відповідних доказів щодо дати отримання ним РК до податкових накладних під час перевірки та під час подання скарги на податкове повідомлення-рішення.
Отже, з урахуванням встановлених обставин у справі, а також сталого підходу Верховного суду щодо правозастосування норм п. 44.6 ст. 44 ПК України колегія суддів погоджується з висновком контролюючого органу про застосування штрафу у сумі 185814,94 грн згідно податкового повідомлення-рішення від 21.11.2024 № 594/35000701.
Висновки щодо такого застосування норм права, які регулюють спірні правовідносини, викладені, зокрема, в постанові Верховного Суду від 09.06.2026 у справі № 160/25879/24.
Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 30.01.2019 у справі № 755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, а тому до спірних правовідносин підлягає застосуванню саме правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах зазначених вище в даній постанові.
Зважаючи на вказане судове рішення Верховного Суду, суд апеляційної інстанції не виключає можливості того, що після прийняття судом рішення у цій справі, остання правова позиція Верховного Суду буде незмінною.
Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.03.2026 року по справі № 440/2548/25 підлягає скасуванню з прийняттям нового судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод" в повному обсязі.
Що стосується доводів апеляційної скарги позивача, колегія суддів зазначає, що ним рішення суду першої інстанції оскаржується виключно в частині розподілу судових витрат на правничу допомогу.
Разом з тим, оскільки за наслідками апеляційного перегляду справи суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі, згідно приписів ст. 139 КАС України відсутні і підстави для розподілу судових витрат, у зв`язку з чим апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає.
Судом першої інстанції не було враховано наведених вище обставин, що призвело до неправильного вирішення справи.
Згідно з ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи сторін отримали достатню оцінку.
Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.
Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод" та залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу Північного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків задовольнити.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 19.03.2026 року по справі № 440/2548/25 скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства "Кременчуцький сталеливарний завод" відмовити в повному обсязі.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 	(підпис)	І.С. Чалий	
Судді	(підпис)  (підпис) 	М.О. Семененко   З.Г. Подобайло   	
Повний текст постанови складено 17.06.2026 року