ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
79014, місто Львів, вулиця Личаківська, 128
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.06.2026 Справа № 914/3906/25 
м. Львів
Господарський суд Львівської області у складі судді Ростислава Матвіїва за участю секретаря судового засідання Дарії Мандюк розглянув матеріали справи
за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Партнер - ВС», м. Житомир,
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Центур – Україна», м. Львів,
предмет позову: стягнення 116 448, 80 грн,
підстава позову: порушення договірних зобов`язань з реєстрації податкових накладних,
за участю представників:
позивача: Мартиненко Юлія Миколаїівна (в режимі відеоконференції); 
відповідача: не з`явився.
1. ПРОЦЕС
1.1. До Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Партнер - ВС» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Центур – Україна» про стягнення 116 448, 80 грн штрафу.
1.2. Ухвалою від 29.12.2025 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Хід судових засідань відображено в попередніх ухвалах суду та протоколах судових засідань. Зокрема, 28.01.2026 суд закрив підготовче провадження та призначив судове засідання для розгляду справи по суті на 25.02.2026. 
1.3. У судовому засіданні 11.03.2026 суд з урахуванням правової позиції Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у справі № 904/2953/24 та думки представника позивача дійшов висновку про необхідність повернення до стадії підготовчого провадження. 08.04.2026 суд прийняв заяву позивача про зміну підстав позову та відклав підготовче засідання для надання відповідачу можливості надати пояснення щодо змінених підстав позову. 
1.4. У судовому засіданні 29.04.2026 суд закрив підготовче провадження та призначив судове засідання для розгляду справи по суті на 13.05.2026, в яке сторони не з`явилися. Наступне судове засідання, 27.05.2026. не відбулося через тимчасову відсутність судді, пов`язану із відрядженням судді, у зв`язку з чим судове засідання призначено на 04.06.2026. 
1.5. Відводів суду сторонами не заявлено.
1.6. Відповідач 01.06.2026 подав заяву про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді; 04.06.2026 представник відповідача взяв участь в судовому засіданні; 08.06.2026 подав пояснення; 09.06.2026 суд повторно оголосив перерву для забезпечення представнику відповідача можливості ознайомитись зі зміненими підставами позову.
1.7. У судове засідання 17.06.2026 з`явився представник позивача, від представника відповідача надійшли додаткові пояснення та заява про розгляд справи без його участі. 
1.8. Відповідно до ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. 
1.9. Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
1.10. Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для повторного відкладення судового засідання, відкрив розгляд справи по суті та розглянув справу за участю представника позивача.
1.11. У судовому засіданні 17.06.2026 суд проголосив вступну та резолютивну частини рішення. 
2. СУТЬ СПОРУ ТА ПРАВОВА ПОЗИЦІЯ СТОРІН
2.1. Спір виник у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем, на думку позивача, зобов`язань зі своєчасної реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних. Зокрема, у період з березня по листопад 2024 року по договору поставки заблоковано податкові накладні на суму 107 737, 14 грн. Окрім того, не зареєстровано податкові накладні на суму податку на додану вартість 8 711, 68 грн.
2.2. Позивач просить суд стягнути з відповідача суму збитків у розмірі 116 448, 80 грн, що становить 20% від вартості поставленого товару та є сумою неотриманого позивачем податкового кредиту. 
2.3. Позивач зазначає, що у п. 2.8 договору поставки сторони погодили нарахування штрафу в розмірі 20 % від вартості товару за нереєстрацію податкової накладної протягом 365 календарних днів з моменту складання відповідної податкової накладної, що позбавляє покупця отримати податковий кредит за накладною. На думку позивача, таке положення договору не суперечить імперативним нормам податкового законодавства. 
2.4. Відповідач відзиву на позовну заяву не подав, однак у додаткових поясненнях заперечує позовні вимоги та вважає, що відповідальність, передбачена п. 2.8 договору, не пов`язана із виконанням ним своїх зобов`язань щодо поставки товару, оскільки стосується порушення податкового законодавства; щодо фактичної сплати ПДВ, то законодавство не передбачає фактичної сплати за іншого платника, відповідач не уповноважував позивача бути його представником по сплаті ПДВ. 
3. ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
3.1. Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Партнер - ВС» (покупець згідно з договором) і Товариством з обмеженою відповідальністю «Центур - Україна» (постачальник згідно з договором) 02.01.2024 укладено договір № 02, що за своєю правовою природою є договором поставки.
3.2. У період 03.04.2024 – 21.11.2024 відповідач здійснив поставку позивачу товару на загальну суму 699 533, 00 грн, на підтвердження чого до справи долучено відповідні видаткові накладні.
3.3. Позивач здійснив оплату вартості поставленого товару на суму 640 939, 64 грн. 
3.4. До справи долучено податкові накладні за період з березня по листопад 2024 року, згідно з якими сума податку на додану вартість становить 107 737,14 грн, а саме:
- податкова накладна №3 від 06.03.2024 року на суму 30 607, 00 , в т. ч. ПДВ 5 101,17 грн;
- податкова накладна №1 від 02.04.2024 року на суму 30 607, 00 грн, в т. ч. ПДВ 5 101,17 грн;
- податкова накладна №4 від 06.03.2024 року на суму 6 048, 00 грн, в т. ч. ПДВ 1 008,00 грн;
- податкова накладна №7 від 18.04.2024 року на суму 6 048, 00 грн, в т. ч. ПДВ 1 008,00 грн;
- податкова накладна №12 від 19.04.2024 року на суму 4 359, 00 грн, в т. ч. ПДВ 726,50 грн;
- податкова накладна №2 від 08.05.2024 року на суму 4 359, 00 грн, в т. ч. ПДВ 726,50 грн;
- податкова накладна №4 від 10.04.2024 року на суму 28 150, 50 грн, в т. ч. ПДВ 4 691,75 грн;
- податкова накладна №10 від 17.05.2024 року на суму 28 150, 50 грн, в т. ч. ПДВ 4 691,75 грн;
- податкова накладна №10 від 18.04.2024 року на суму 2 906, 00 грн, в т. ч. ПДВ 484,33 грн;
- податкова накладна №6 від 15.05.2024 року на суму 2 906, 00 грн, в т. ч. ПДВ 484,33 грн;
- податкова накладна №14 від 17.05.2024 року на суму 15 440, 00 грн, в т. ч. ПДВ 2 573,33 грн;
- податкова накладна №5 від 25.06.2024 року на суму 15 440, 00 грн, в т. ч. ПДВ 2 573,33 грн;
- податкова накладна №11 від 17.05.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч. ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №14 від 11.07.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №12 від 17.05.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №1 від 01.07.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч ПДВ 4 355,83грн;
- податкова накладна №13 від 17.05.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №2 від 01.07.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №19 від 31.05.2024 року на суму 10 171, 00 грн, в т. ч. ПДВ 1 695,17 грн;
- податкова накладна №7 від 13.08.2024 року на суму 10 171, 00 грн, в т. ч. ПДВ 1 695,17 грн;
- податкова накладна №3 від 01.07.2024 року на суму 17 180, 00 грн, в т. ч. ПДВ 2 863,33 грн;
- податкова накладна №8 від 10.09.2024 року на суму 11 453, 33 грн, в т. ч. ПДВ 1 908,89 грн;
- податкова накладна №14 від 12.09.2024 року на суму 5 726, 68 грн, в т. ч. ПДВ 954,45 грн;
- податкова накладна №4 від 01.07.2024 року на суму 17 180, 00 грн, в т. ч. ПДВ 2 863,33 грн;
- податкова накладна №9 від 10.09.2024 року на суму 11 453, 33 грн, в т. ч. ПДВ 1 908,89 грн;
- податкова накладна №15 від 12.09.2024 року на суму 5 726, 68 грн, в т. ч. ПДВ 954,45 грн;
- податкова накладна №8 від 09.07.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч. ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №9 від 09.07.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч. ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №11 від 20.08.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч. ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №10 від 09.07.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч. ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №12 від 20.08.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч. ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №11 від 09.07.2024 року на суму 26 135, 00 грн, в т. ч. ПДВ 4 355,83 грн;
- податкова накладна №18 від 22.07.2024 року на суму 17 180, 00 грн, в т. ч. ПДВ 2 863,33 грн;
- податкова накладна №5 від 20.11.2024 року на суму 11 453, 33 грн, в т. ч. ПДВ 1 908,89 грн;
- податкова накладна №7 від 21.11.2024 року на суму 5 726, 68 грн, в т. ч. ПДВ 954,45 грн;
- податкова накладна №19 від 22.07.2024 року на суму 17 180, 00 грн, в т. ч. ПДВ 2 863,33 грн;
- податкова накладна №6 від 20.11.2024 року на суму 11 453, 33 грн, в т. ч. ПДВ 1 908,89 грн;
- податкова накладна №8 від 21.11.2024 року на суму 5 726, 68 грн, в т.ч. ПДВ 954,45 грн.
3.5. Реєстрацію податкових накладних на загальну суму податку на додану вартість 107 737,14 грн зупинено відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України.
3.6. Окрім того, позивач долучив видаткові накладні №6690-24 від 26.09.2024 на суму 52 270, 00 грн, в т. ч. 8 711, 67 грн ПДВ та №6691-24 від 26.09.2024 на суму 52 270, 00 грн, в т. ч. ПДВ 8 711, 67 грн. 
4. ВИСНОВКИ СУДУ
4.1. Дослідивши представлені суду докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, з огляду на таке. 
4.2. За приписами статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів судом є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
4.3. Відповідно до частин 1, 2 статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
4.4. Підставою для відшкодування збитків відповідно до пункту 1 статті 611 Цивільного кодексу є порушення зобов`язання.
4.5. Для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.
4.6. Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.
4.7. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.
4.8. Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Близький за змістом правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17.
4.9. При цьому, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками.
4.10. Тобто, твердження позивача щодо наявності підстав для стягнення збитків, зокрема в контексті наявності збитків та їх розміру, протиправності поведінки заподіювача збитків та існування причинного зв`язку такої поведінки із заподіяними збитками, ураховуючи принципи змагальності, диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, підлягає доведенню саме позивачем.
4.11. Як встановив суд, сторони 02.01.2024 уклали договір поставки, згідно з умовами якого постачальник зобов`язується впродовж дії цього договору передати у власність покупця товари в асортименті, а покупець приймає та оплачує товар на умовах, які передбачено цим договором. 
4.12. Як встановив суд на підстави долучених позивачем доказів, відповідач у період 03.04.2024 – 21.11.2024 здійснив поставку позивачу товару на загальну суму 699 533, 00 грн, позивач сплатив вартість поставленого товару в розмірі 640 939, 64 грн.
4.13. У п. 2.6 договору поставки сторони визначили обов`язок постачальника за фактом першої події скласти та своєчасно зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) податкові накладні у строки, встановлені Податковим кодексом України. Постачальник гарантує складання та заповнення податкових накладних в електронній формі з дотриманням встановлених законодавством вимог.
4.14. У п. 2.8 договору поставки сторони визначили, що у разі не реєстрації постачальником податкової накладної в ЄРПН протягом 365 календарних днів з моменту складання відповідної податкової накладної, що позбавляє покупця права отримати податковий кредит за такою накладною, постачальник сплачує покупцю штраф у розмірі 20% від вартості товару, що визначена у відповідній податковій накладній. Такий штраф сплачується постачальником протягом трьох календарних днів з дня закінчення 365 днів, наданих для реєстрації податкової накладної, в тому числі шляхом зустрічного зарахування наявної заборгованості покупця перед постачальником, що не потребує укладення між сторонами додаткової угоди про таке зарахування.
4.15. Так, податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
4.16. Порядок складання та реєстрації податкових накладних унормовано Податковим кодексом України, який за пунктом 1.1 статті 1 регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів.
4.17. Відповідно до положень п. 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
4.18. Згідно з п. 201.1 ст. 200 Податкового кодексу України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік у розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
4.19. Відповідно до п. 201.3 ст. 201 Податкового кодексу України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку.
4.20. Суми ПДВ, зазначені у податковій накладній, після реєстрації податкової накладної в ЄРПН формують податковий кредит (об`єкт цивільних прав) на підставі зареєстрованих податкових накладних; збільшують реєстраційний ліміт покупця (п. 200-1 ст. 200-1 Податкового кодексу України); сума реєстраційного ліміту в СЕА ПДВ (невід`ємна складова частина податкового кредиту), яка формується за наслідками реєстрації податкових накладних, може бути використана отримувачем ПДВ для реєстрації вже свої податкових накладних в ЄРПН по своїх податкових зобов`язаннях без поповнення електронного рахунку в СЕА ПДВ для збільшення реєстраційного ліміту; беруть участь у формуванні податкового кредиту для зменшення податкових зобов`язань за наслідками подання декларації з ПДВ (тобто сплата податку на додану вартість у меншому розмірі).
4.21. Відповідно до абзацу 14 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
4.22. Як встановив суд, податкові накладі на суму ПДВ 107 737,14 грн заблоковано, а на суму 8 711, 68 грн не подано. Тож відповідач допустив порушення податкового зобов`язання з реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
4.23. Факт відсутності реєстрації податкових накладних у ЄРПН через нездійснення контрагентом за договором відповідних дій або через відмову податкового органу у їх реєстрації є достатнім доказом протиправної поведінки відповідача, порушення ним господарського зобов`язання - наданої ним гарантії того, що контрагент за договором матиме право на користування податковим кредитом у розмірі суми ПДВ, який визначено договором у складі ціни (такі висновки викладено у постанові Верховного Суду від 07 червня 2023 року у cправі № 916/334/22). 
4.24. За правилами пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
4.25. Згідно з пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року N 1165 (далі - Порядок N 1165), у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
4.26. Згідно з п. 11 Порядку у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. № 520.
4.27. В матеріалах справи відсутні докази виконання платником податку вимог, визначених у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних та усунення недоліків поданих податкових накладних.
4.28. Щодо вини відповідача суд зазначає, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди, яка полягає в тому, що наявність вини заподіювача шкоди не підлягає доведенню позивачем, а саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.
4.29. Спростування цієї вини (у тому числі з підстав вини самого позивача в заподіяній шкоді) є процесуальним обов`язком її заподіювача, тобто відповідача у правовідносинах про відшкодування шкоди. Відповідні висновки викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.11.2023 у справі № 910/635/20.
4.30. Оскільки відповідач жодними доказами не спростував наявність його вини у нереєстрації податкових накладних, суд вважає неспростованою презумпцію вини заподіювача шкоди – відповідача.
4.31. Внаслідок невиконання відповідачем податкового зобов`язання позивач втратив право на користування податковим кредитом у розмірі суми ПДВ, який визначено договором у складі ціни у розмірі 116 448, 80 грн. Стягнення цієї суми і є предметом спору у цій справі.
4.32. Встановивши наявність у діях відповідачах склад цивільного правопорушення, суд доходить висновку про обґрунтованість заявленої вимоги про стягнення суми збитків. 
4.33. Щодо визначення у договорі розміру штрафу за нереєстрацію податкової накладної, то суд звертає увагу на позицію Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 06.02.2026 у справі № 904/2953/24. 
4.34. Так, реалізуючи свободу договору, сторони вправі на власний розсуд визначити строки і порядок поставки товару, його якість та асортимент, комплектність, перелік товаросупровідних документів, порядок їх передачі як і порядок, строки та спосіб оплати тощо, передбачивши цивільно-правову відповідальність за порушення цих умов.
4.35. Штраф за порушення строків реєстрації податкових накладних встановлюється положеннями Податкового кодексу України, зокрема, у пункту 90 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України визначено розміри штрафу за порушення платниками ПДВ граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, встановлюється у розмірах.
4.36. Аналізуючи правову природу обов`язку покупця зареєструвати податкову накладну, Велика Палата Верховного Суду вже неодноразово звертала увагу на те, що обов`язок продавця зареєструвати податкову накладну є обов`язком платника податку у публічно-правових відносинах, а не обов`язком перед покупцем, хоча невиконання цього обов`язку може завдати покупцю збитків (пункт 25 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 908/1568/18, пункт 8.25 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.03.2023 у справі № 925/556/21). 
4.37. Отже, допущене відповідачем порушення податкового зобов`язання щодо реєстрації податкової накладної не може бути підставою для договірної відповідальності, як правильно зазначає відповідач. Однак, таке порушення відповідно до судової практики може бути підставою для відшкодування збитків у випадку наявності складу правопорушення і позивач не позбавлений можливості реалізувати таке право на стягнення збитків. Вказане спростовує заперечення відповідача. 
4.38. Враховуючи наведену вище мотивацію, суд вважає, що понесені позивачем збитки внаслідок порушення відповідачем вимог податкового законодавства підлягають відшкодуванню позивачем. 
4.39. Розподіляючи судові витрати суд зазначає, що сплачений позивачем судовий збір відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України в розмірі 2 422, 40 грн покладається на відповідача.
4.40. Суд також роз`яснює позивачу право на повернення 605, 60 грн зайво сплаченого судового збору без врахування коефіцієнта 0, 8 для пониження ставки судового збору при поданні до суду документів в електронній формі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».
4.41. Позивач також зазначив попередній розрахунок витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 25 000, 00 грн. У судовому засіданні 17.06.2026 представник позивача повідомив про умову договору про складання акута прийняття робіт після завершення розгляду справи в суді, у зв`язку з чим такі докази будуть подані після ухвалення рішення. Тому суд не вирішує питання розподілу витрат на професійну правову допомогу при постановленні рішення.
Керуючись ст. ст. 74, 76-80, 129, 231, 237, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд 
вирішив:
1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Центур – Україна» (79037, Львівська обл., місто Львів, вулиця Стеценка, будинок 7, квартира 6, ідентифікаційний код 43349704) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Партнер - ВС» (10001, Житомирська область, м. Житомир, вулиця Параджанова Сергія, будинок 93, ідентифікаційний код 39268892) 116 448, 80 грн та 2 422, 40 грн відшкодування витрат на оплату судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. 
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне рішення складене 29.06.2026.

Суддя Матвіїв Р.І.