Справа № 753/3385/26
п/с № 2/174/503/2026
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 червня 2026 року         м. Вільногірськ

Вільногірський міський суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді - Ілюшик І.А.,  
за участю: секретаря – Троцько О.В.,                                     
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, в залі суду в  м. Вільногірськ, Дніпропетровської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів на утримання дитини
ВСТАНОВИВ:
Позивач ОСОБА_1 звернулася  до Дарницького районного суду м. Києва з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів на утримання дитини. 
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13.03.2024 ухвалено стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 2 500,00 грн щомісячно, починаючи з 11.08.2023 й до повноліття дитини.
На теперішній час вона змушена звернутись до суду з вказаним позовом, оскільки аліменти в розмірі 2 500,00 грн є дуже малою сумою, щоб утримувати дитину, інфляція та постійне зростання цін на товари роблять цю суму явно недостатньою. Тому, користуючись своїм правом про зміну способу стягнення аліментів, шляхом їх присудження у частці від доходу відповідача, вона просить стягувати з відповідача на її користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 в розмірі 1/4 частки від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.03.2026 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів на утримання дитини – передано на розгляд до Вільногірського міського суду Дніпропетровської області за територіальною підсудністю.
Ухвалою Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 26.05.2026 у справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, сторонам роз`яснено їх процесуальні права та обов`язки.
Клопотання про розгляд справи в іншому провадженні сторони не заявляли.
Судом розглянуто та задоволено клопотання позивача про витребування від уповноважених органів інформації про доходи відповідача за останні 6 місяців. 
Позивач в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву в якій просить проводити розгляд справи без її участі, позов підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду не заперечує (а.с. 54).
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності та відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не надав.
Зі згоди позивача, яка не заперечує проти заочного розгляду, у зв`язку з неявкою відповідача у судове засідання, суд, вважає за необхідне ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
В зв`язку з цим, суд ухвалив справу розглянути без участі сторін, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України та без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, надавши їм об`єктивну та неупереджену оцінку, враховуючи відсутність заперечень проти позову з боку відповідача, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.
Так, судом встановлено, що батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сторони по справі, що підтверджується копією свідоцтва про його народження Серія НОМЕР_1 , виданого 18.08.2012 Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 13).
Рішенням Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 01.10.2024 у справі № 760/16838/24, яке набрало законної сили 01.11.2024, шлюб між сторонами розірвано (а.с. 14-16).
Рішенням Дарницького районного суду у м. Києві від 13.03.2024 у справі № 753/14127/23, яке набрало законної сили 19.04.2024, стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 2 500,00 грн щомісячно, починаючи з 11.08.2023 й до повноліття дитини (а.с. 17-20).
Згідно копії довідки № 11 від 28.01.2026, ОСОБА_3 , 2012 р.н., навчається у 7-В класі Ліцею № 303 Дарницького району м. Києва (а.с. 21).
Згідно довідки про доходи, ОСОБА_1 працює у ТОВ «ФК «Нові кредити», на посаді діловода і її дохід за період з 01.01.2025 по 31.12.2025 становить 120 686,38 грн (а.с. 22).
В матеріалах справи наявні копії гарантійного талону, чеків та квитанцій про придбання позивачем товарів, а саме комп`ютера, монітору до комп`ютера та комп`ютерного крісла (а.с. 23-32).
Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб – платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору, в період з листопада 2025 по квітень 2026 ОСОБА_2 отримував дохід у виді виплат військовослужбовцям, з відомостей Пенсійного фонду України вбачається отримання ОСОБА_2 за 2025 рік доходу в розмірі 375 078,80 грн, а з січня 2026 року до часу розгляду справи – 270 394,00 грн. (а.с. 58-63).
За правилами ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Стаття 51 Конституції України та ст. 180 СК України передбачено, що батьки зобов’язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
Згідно зі ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов’язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов’язків щодо дитини.
За відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом.
Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров’я та матеріальне становище дитини; стан здоров’я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до положень ст. 183, 184 СК України суд за заявою одержувача може визначити розмір аліментів у вигляді частки від заробітку (доходу) матері, батька дитини або у твердій грошовій сумі.
Таким чином, підстави визначення розміру аліментів у частках від заробітку (доходу) або у твердій сумі визначаються з урахуванням як положень ст. 183, 184 СК України, так і положень ст. 182 СК України.
Згідно ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
У зазначеній нормі права законодавець розширив можливості того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (отримувача аліментів) щодо вибору способу стягнення аліментів.
У ч. 1 ст. 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Сімейний кодекс України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду, але не пов’язує їх зі способом присудження.
Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров’я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Право вимагати заміни розміру аліментів шляхом зміни способу присудження аліментів не може заперечуватися, адже можливість вибору способу присудження аліментів з огляду на мінливість життєвих обставин, зазначених ст. 182-184 СК України, не може обмежуватися разовим її здійсненням. Таким чином, вимога одержувача аліментів про зміну способу їх стягнення може мати місце і внаслідок виникнення необхідності у збільшенні розміру аліментів.
Відповідно до ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, ч. 7, 8 ст. 7 СК України, під час вирішення будь - яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей.
Стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності та гармонійного розвитку дитини.
Як вбачається з матеріалів справи, одержувач аліментів  ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про зміну способу стягнення аліментів, який стягується на підставі рішення Дарницького районного суду у м. Києві від 13.03.2024, в якому просила визначити розмір аліментів у частці від доходу, а саме у розмірі 1/4 частки, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитини повноліття.
Враховуючи, що відповідач є працездатною людиною, з урахуванням встановлених обставин, приймаючи до уваги, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини, а мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, зважаючи на обов`язок обох батьків утримувати дитину, імперативну норму про можливість зміни саме способу стягнення аліментів, суд дійшов висновку, що розмір аліментів, який просить стягувати позивач відповідає положенням сімейного законодавства та інтересам неповнолітньої дитини сторін у справі, є необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини та достойного рівня його матеріального забезпечення.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1 331,20 грн, тобто у розмірі, який встановлений Законом України «Про судовий збір» на час звернення позовом до суду, від сплати якого позивач звільнена.
Аліменти у новому розмірі мають стягуватися з дня набрання рішенням про зміну способу стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини законної сили, а не з дня звернення з позовом до суду.
Керуючись ст. 12, 13, 76, 81, 259, 263-265, 268, 280 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів на утримання дитини – задовольнити.
Змінити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , на підставі рішення Дарницького районного суду м. Києва від 13 березня 2024 року на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 2 500,00 грн щомісяця до 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з дня набрання даним рішенням суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , на користь держави 1 331,20 грн судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його постановив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду

Суддя         І.А.Ілюшик