Окрема думка
судді Верховного Суду у Касаційному цивільному суді Пророка В. В.

справа № 686/4666/25(провадження № 61-61-6365 ск 26)
15 червня 2026 року
м. Київ

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 листопада 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 30 березня 2026 року у справі за первісним позовом Хмельницької міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, приведення квартири до попереднього стану та зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Хмельницької міської ради про визнання права власності за набувальною давністю, ухвалою від 15 червня 2026 року відкрив касаційне провадження та витребував матеріали справи із суду першої інстанції.

Водночас з рішенням колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не можу погодитися з огляду на таке.

1. У травні 2026 року до Верховного Суду за допомогою засобів поштового зв`язку надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 листопада 2025 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 30 березня 2026 року в частині відмови в задоволенні вимог зустрічного позову.

2. Верховний Суд ухвалою від 25 травня 2026 року залишив касаційну скаргу без руху та надав заявникам строк для усунення недоліків, визначених в ухвалі, а саме заявнику необхідно було визначити ціну позову та сплатити судовий збір у відповідному розмірі.

3. На виконання вимог ухвали Суду заявники подали до суду супровідний лист до якого долучили квитанції про сплату судового збору та копію звіту про незалежну оцінку окремого індивідуального визначеного нерухомого майна.

4. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

5. Як убачається із поданого заявниками звіту про оцінку майна, ринкова вартість спірної квартири складає 1 924 105,00 грн.

6. У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом (частина сьома статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

7. Ні в оскаржуваних судових рішеннях, ні в касаційній скарзі не міститься інформації, що позивачами за зустрічним позовом було заявлено вимогу про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю у відповідних частках.

8. Виходячи із наявних відомостей, кожен позивач просив визнати право власності за набувальною давністю, при цьому не зазначаючи вимог про визнання такого права в певній частці. Отже кожен позивач просив визнати за ним право власності на 100 відсотків спірної квартири.

9. Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

10. Так відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент звернення до суду із позовом, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

11. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року установлено на рівні 3 028,00 грн.

12. Абзацом 1 частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір» в редакції чинній на момент подання позову до суду, визначено, що у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

13. Оскільки 1 відсоток ціни позову (19 241,05 грн) перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15 140,00 грн) кожен позивач за зустрічним позовом звертаючись до суду першої інстанції мав сплатити судовий збір у розмірі 15 140,00 грн, відповідно у загальному розмірі за подання зустрічного позову трьома позивачами судовий збір мав бути сплачений у розмірі 45 420,00 грн.

14. Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

15. Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

16. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2026 року установлено на рівні 3 328,00 грн.

17. Оскільки 200% ставки, що підлягала сплаті при поданні зустрічної позовної заяви(90 840,00 грн) перевищує 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовною заявою майнового характеру, судовий збір за подання касаційної скарги мав бути сплачений у розмірі 33 280,00 грн кожним скаржником.

18. З огляду на наведене, не можна вважати, що скаржники у повному обсязі виконали вимоги ухвали Верховного Суду від 25 травня 2026 року та сплатили судовий збір за подання цієї касаційної скарги.

19. Отже, враховуючи вищевикладене, оскільки колегія суддів не перевірила, чи подана касаційна скарга з додержанням вимог статті 392 ЦПК України, постановлення ухвали про відкриття касаційного провадження у цій справі є передчасним.

Суддя В. В. Пророк

Повний текст окремої думки складений 01 липня 2026 року.