Справа № 278/6468/25
Провадження по справі №2/276/378/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 травня 2026 року селище Хорошів

Хорошівський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Семенюка А.С.,
при секретарі судового засідання Процюк О.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -
ВСТАНОВИВ:
22.12.2025 позивач ОСОБА_1 звернулася Житомирського районного суду Житомирської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини. 
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що сторони в шлюбі не перебувають, але мають неповнолітню доньку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільного господарства сторони не ведуть, не проживають однією сім`єю. Малолітня дитина проживає з матір`ю.
Ухвалою судді Житомирського районного суду Житомирської області від 15.01.2026 матеріали цивільної справи № 278/6468/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів постановлено направити за підсудністю до Хорошівського районного суду Житомирської області. 
Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 11.02.2026 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. В ухвалі відповідачу було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії ухвали для подання відзиву на позовну заяву; також відповідача було попереджено, що у разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин, справа буде розглянута за наявними матеріалами. 
Копія ухвали про відкриття провадження направлялася відповідачу рекомендованим листом за адресою його зареєстрованого місця проживання. Поштове відправлення повернулося до суду із відміткою 07.05.2026 відділення поштового зв`язку «адресат відсутній». Відповідно до пункту 4 частини 8 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою зареєстрованого місця проживання. Таким чином, відповідач вважається належним чином повідомленим про розгляд справи.
У встановлений судом п`ятнадцятиденний строк, відповідач відзив на позовну заяву не подав, будь-яких заяв чи клопотань, у тому числі про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, до суду не направив.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що сторони мають одну неповнолітню дитину – дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серія  НОМЕР_1 , виданим 25.07.2013, батьками якої зазначені позивач та відповідач. Таким чином, відповідач є батьком неповнолітньої дитини, а позивач – її матір`ю.
Згідно копій витягів з реєстру територіальної громади від 09.01.2024 та від 17.02.2025 позивач з дитиною сторін проживають за однією адресою: АДРЕСА_1 . 
Згідно з відповіддю ВОМІРМП УДМС у Житомирській області №1888/16027 від 31.12.2025 адреса реєстрації відповідача: АДРЕСА_2 . Це підтверджує, що відповідач був належним чином повідомлений про відкриття провадження у справі за адресою, яка є офіційно зареєстрованою. 
Відносини, що виникли між сторонами, регулюються нормами Конституції України, Сімейного кодексу України (далі – СК України) та міжнародними договорами.
Відповідно до статті 51 Конституції України, батьки зобов`язані утримувати своїх дітей до їх повноліття.
Згідно зі статтею 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Стаття 141 СК України встановлює рівність прав та обов`язків матері і батька щодо дитини. Проживання батьків окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Доказів того, що він має утримувати інших непрацездатних осіб або має стан здоров`я, який перешкоджає йому працювати та отримувати дохід, суду не надано. Таким чином, він зобов`язаний та спроможний брати участь в утриманні своєї дитини.
Відповідно до частини 3 статті 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків, разом з яким проживає дитина. Позивач скористалася своїм правом та просить стягувати аліменти у частці від доходу.
При визначенні розміру аліментів суд керується положеннями статті 182 СК України, яка зобов`язує враховувати стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних членів сім`ї, а також інші обставини, що мають істотне значення. При цьому, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Згідно з частиною 1 статті 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Відповідно до частини 1 статті 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Процесуальні аспекти розгляду справи врегульовано Цивільним процесуальним кодексом України (далі – ЦПК України).
Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Позивач надала докази на підтвердження своїх вимог. Відповідач, у свою чергу, не надав суду жодних доказів, які б спростовували доводи позивача, та не подав відзиву на позов.
Оцінивши в сукупності надані докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню. Батьківський обов`язок відповідача утримувати свою неповнолітню дитину є беззаперечним. 
Визначаючи розмір аліментів, суд вважає, що стягнення аліментів у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) відповідача є справедливим, відповідає потребам дитини та не порушує прав відповідача, оскільки відповідає усталеній судовій практиці у справах даної категорії. Такий розмір є достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини та відповідає вимогам закону щодо мінімального гарантованого розміру аліментів.
Щодо судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», позивач у справах про стягнення аліментів звільняється від сплати судового збору. 
Відповідно до частини 6 статті 141 ЦПК України, судовий збір, від сплати якого звільнений позивач, стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи незадоволеної частини вимог. Оскільки позов задовольняється повністю, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1331,20 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2026).
Керуючись ст.ст. 141, 180, 181, 182, 183, 191 Сімейного кодексу України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 274, 279 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів – задовольнити.
Стягувати зі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на утримання дочки – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 (однієї четвертої) частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову до суду, а саме з 22.12.2025, і до досягнення дитиною повноліття.
Рішення в частині стягнення аліментів за один місяць допустити до негайного виконання.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1331,20 грн (одна тисяча триста тридцять одна гривня 20 копійок).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасники справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Суддя А.С. Семенюк