ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Симона Петлюри, 16/108, м. Київ, 01032, тел. (044) 235-95-51, е-mail: inbox@ko.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" червня 2026 р.  м. Київ Справа № 911/822/26 

Господарський суд Київської області у складі судді Сокуренко Л.В., дослідивши в спрощеному позовному провадженні матеріали справи
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Київської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» 
до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 
про стягнення 106 148, 91 грн
Без виклику учасників справи;
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Київської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» звернулось до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення 106 148, 91 грн. 
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач, всупереч законодавчо встановленому порядку, приступив до виконання земельних робіт без обов`язкового погодження з оператором ГРМ, що призвело до пошкодження газопроводу та спричинення збитків. У зв`язку із чим позивачем подано зазначену позовну заяву до відповідача про стягнення 106 148, 91 грн майнової шкоди.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.03.2026 було відкрито провадження у справі № 911/822/26. Приймаючи до уваги малозначність справи в розумінні ч. 5 ст. 12 ГПК України, враховуючи ціну позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, у зв`язку з чим надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, а позивачу – для подання відповіді на відзив. 
14.04.2026 до суду через систему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач визнав, що 14.12.2025 його працівниками біля земельної ділянки, яка розташована за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, см. Обухів, ж/м Дзюбівка, виконувались будівельно-монтажні роботи по встановленню електроопори та під час виконання зазначених робіт сталось пошкодження газопроводу середнього тиску, про що співробітники відповідача негайно повідомили позивача. У той же час відповідач посилався на відсутність правових підстав для відшкодування заявленої позивачем шкоди, оскільки позивачем не конкретизовано земельну ділянку, на якій відбулось пошкодження газопроводу, а до позовної заяви не додано доказів в підтвердження того факту, що газопровід середнього тиску перебуває на балансі позивача. Зазначене, на думку відповідача, дає підстави стверджувати, що зацікавлені особи не звернулись із заявою до Державного земельного кадастру про встановлення на вказаній земельній ділянці, на якій відбулось пошкодження, зони обмеження у використанні земель у зв`язку із наявністю прокладеного газопроводу. Крім того, відповідач посилався на те, що відповідно до вимог ст. 1, 37, 38 Закону України «Про ринок природного газу», п. 1 розділу 1 глави 1, п. 2 розділу 2 глави 1 та п. 4 розділу 1 глави 3 Кодексу газорозподільних систем, ТОВ «Газорозподільної мережі України» як оператор ГРМ зобов`язаний вживати заходів з безпеки постачання природного газу, безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи у межах Київської області, а також забезпечити попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем. Отже, як зазначив відповідач, саме позивач в силу закону як особа, на балансі перебуває газопровід низького тиску за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, см. Обухів, ж/м Дзюбівка, та на яку законодавчо покладено обов`язок забезпечувати попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем, не звернувся з відповідною заявою до Державного кадастрового реєстратора щодо встановлення на ці земельні ділянки зон обмеження використання земель у зв`язку із наявністю прокладеного газопроводу та не вжив інших заходів щодо його позначення. За доводами відповідача, позивач не надав доказів того, що ним вчинялись дії щодо належного повідомлення власників земельних ділянок чи третіх осіб щодо наявності на таких земельних ділянках об`єктів інфраструктури, а також щодо встановлення обмежень (обтяжень) та вжиття інших заходів щодо його позначення. Відповідач вважав, що саме бездіяльність позивача, яка полягала у відсутності демаркації знаходження газопроводу, призвела до того, що відповідач та особа відповідача, яка виконувала будівельно-монтажні роботи, не могли бути повідомлені про обмеження земельних робіт на земельній ділянці, де відбулась аварія. З урахуванням зазначеного вище, відповідач стверджував, що позивач, всупереч ст. 22, 611, 623, 1166, 1187, 1188, 1192, 1193 ЦК України, не довів наявності повного складу цивільного правопорушення для настання такої міри відповідальності як відшкодування збитків, а саме: протиправної поведінки ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» при виконанні робіт з встановлення опори лінії електропередач за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, см. Обухів, ж/м Дзюбівка; причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вини відповідача, оскільки докази в підтвердження того, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» знало про наявність прокладення газопроводу за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, см. Обухів, ж/м Дзюбівка, позивач не надав. На думку відповідача, оскільки позивач не довів протиправності дій відповідача зважаючи на недоведеність факту обізнаності останнього щодо охоронної зони земельної ділянки, на якій сталося пошкодження, та наявності на ній будь-якої демаркації знаходження газопроводу, позивачем не доведено належними та допустимими доказами заподіяння відповідачем збитків. На думку відповідача, матеріалами позовної заяви не підтверджується наявність вини відповідача у спричиненні матеріальної шкоди та протиправність його поведінки, оскільки позивач не довів належними доказами того, що відповідач знав чи міг знати про те, що на території земельної ділянки, де відбулось пошкодження, проходить газопровід, а спірна земельна ділянка входить до охоронної зони. З урахуванням усього зазначеного вище, відповідач просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
20.04.2026 до суду через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив. За доводами позивача, факт заподіяння відповідачем шкоди у вигляді пошкодження газової труби під час виконання земельних робіт є підтвердженим матеріалами справи, що є підставою для відшкодування такої шкоди згідно з ст. 1166 ЦК України. Також, на думку позивача, пошкодження розподільчого підземного газопроводу середнього тиску відбулось в результаті дій відповідача, що супроводжувались порушенням вимог Кодексу ГРМ та Правил безпеки систем газопостачання при проведенні робіт в охоронній зоні об`єктів ГРМ, оскільки працівники відповідача приступили до виконання земельних робіт без отримання відповідного погодження оператора ГРМ, яке містило б обов`язкові для виконавців вимоги та умови щодо проведення таких робіт для запобігання пошкодженню газопроводу, що, в свою чергу, призвело до заподіяння шкоди. За ствердженнями позивача, відповідач як особа, яка здійснювала земляні роботи із залученням техніки, повинен був проявити розумну обачність та знати, що на земельних ділянках проходить газопровід, та проводити роботи із застереженнями, прямо встановленими чинним законодавством, внаслідок чого вина відповідача у спірних правовідносинах може бути кваліфікована як необережність. З огляду на наведене вище, позивач вважав, що оскільки має місце факт завдання шкоди майну позивача внаслідок його механічного пошкодження відповідачем через необережність останнього, тому шкода підлягає відшкодуванню на підставі ст. 1166 ЦК України та п. 1 ст. 1187 ЦК України. Стосовно заперечень відповідача, що до позовної заяви не додано доказів на підтвердження того факту, що газопровід середнього тиску перебуває на балансі позивача, зазначив, що з 01.09.2023 Київська філія ТОВ «Газорозподільні мережі України», яка діє від імені ТОВ «Газорозподільні мережі України», здійснює діяльність з розподілення газоподібного палива через місцеві (локальні) трубопроводи для задоволення потреб споживачів природного газу, відповідно до отриманих від газотранспортних організацій поставлених обсягів на території Київської області відповідно до постанови НКРЕКП від 31.08.2023 № 1594 «Про зупинення дії ліцензії з розподілу природного газу, виданої АТ «Київоблгаз», у зв`язку з передачею цілісного майнового комплексу з розподілу природного газу ТОВ «Газорозподільні мережі України» із змінами, внесеними постановою НКРЕКП № 1596 від 31.08.2023. Крім того, позивач зауважив, що до позовної заяви додано договір про заміну сторони у зобов`язанні за договорами на господарське відання складовими газорозподільної системи від 17.08.2023, відповідно до якого підземний розподільний газопровід середнього тиску 0,1 МПа, діаметром 75 мм, матеріал – поліетилен за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., м. Обухів, ж/м Дзюбівка, знаходиться на праві господарського відання у позивача як виключної особи, яка має право здійснювати його експлуатацію. З огляду на наведене, як зазначив позивач, відповідно до вимог Закону України «Про ринок природного газу» позивач як оператор ГРМ зобов`язаний вживати заходів з безпеки постачання природного газу, безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи у межах Київської області, зокрема за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., м. Обухів, ж/м Дзюбівка, а також забезпечувати попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем. Позивач також вважав помилковими твердження відповідача стосовно невиконання позивачем обов`язку забезпечити безаварійне функціонування, зокрема позначення газових мереж, оскільки на виконання норм п. 4 глави 1 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем, п. 1.4 та п. 1.6 розділу 5 Правил безпеки систем газопостачання, оператором ГРМ проводяться періодичні обстеження газопроводу за адресою місця пориву, на підтвердження чого долучив до відповіді на відзив копії акта № 127 комплексного приладового обстеження, акта перевірки технічного стану газопроводу, журналу реєстрації результатів первинного, періодичного (чергового) і позачергового огляду (обходу) трас газопроводів, розпочатий з 01.01.2025, графіки обходу газових мереж та споруд на них на 2025 рік. 
Враховуючи те, що відзив на позовну заяву та відповідь на відзив подані до суду із дотриманням процесуального строку, встановленого ухвалою Господарського суду Київської області від 30.03.2026 про відкриття провадження у справі № 911/822/26, суд прийняв вказані заяви сторін по суті спору до розгляду та долучив їх до матеріалів справи.
Відповідно до ч. 7 ст. 252 ГПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач – разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
У строк, встановлений ч. 7 ст. 252 ГПК України, клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін не надходило.
Приймаючи до уваги, що учасники судового процесу скористалися наданими їм процесуальними правами, за висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами.
Згідно з ч. 4 ст. 240 ГПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд Київської області
ВСТАНОВИВ:
Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі – НКРЕКП) № 1839 від 26.12.2022 Товариству з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу в межах території, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України». 
Постановою НКРЕКП № 1596 від 31.08.2023 «Про внесення змін до додатка до постанови НКРЕКП від 26.122022 року № 1839 та врегулювання питань щодо провадження ТОВ «Газорозподільні мережі України» діяльності з розподілу природного газу» зобов`язано ТОВ «Газорозподільні мережі України» (код ЄДРПОУ 44907200): до 31.12.2024 забезпечити виконання зобов`язань, покладених на АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (код ЄДРПОУ 20578072), за результатами здійснених НКРЕКП заходів державного контролю діяльності АТ «Київоблгаз» з розподілу природного газу за попередні роки та які будуть покладені за результатами заходів державного контролю НКРЕКП діяльності АТ «Київоблгаз» за 2022 – 2023 роки, у частині: прийняття на баланс Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» з балансу АТ «Київоблгаз» вузлів обліку природного газу, у тому числі тих, що були встановлені (замінені); виконання інших зобов`язань, покладених НКРЕКП на АТ «Київоблгаз» за результатами заходів державного контролю ліцензованої діяльності АТ «Київоблгаз».
Згідно додатку до Постанови НКРЕКП № 1839 від 26.12.2022, в редакції постанови НКРЕКП від 31.08.2023 № 1596, до території, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації ТОВ «Газорозподільні мережі України» відноситься Київська область.
Отже, з 01.01.2023 ТОВ «Газорозподільні мережі України» виконує функції оператора ГРМ, визначені Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕКП № 2494 від 30.09.2015. 
Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відокремленим підрозділом позивача є Київська філія ТОВ «Газорозподільні мережі України», яка згідно Положення про Київську філію діє від імені ТОВ «Газорозподільні мережі України» та здійснює діяльність з розподілення газоподібного палива через місцеві (локальні) трубопроводи для задоволення потреб споживачів природного газу, відповідно до отриманих від газотранспортних організацій поставлених обсягів. 
Розділом II Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494, передбачено, що газорозподільна система є технологічним комплексом, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам, тиск якого не може перевищувати 1,2 МПа. Газові мережі, тиск яких менше 1,2 МПа та через які природний газ передається споживачам, є газорозподільною системою незалежно від їх власності та підпорядкування. До складу ГРМ входять споруди і пристрої на газопроводах від місця надходження природного газу в ГРМ до пунктів призначення (об`єктів споживачів або суміжних операторів ГРМ), зокрема, ГРМ включають газопроводи, зокрема підземні та/або надземні, високого, середнього та низького тиску. 
Тобто, складовими газорозподільної системи, що використовуються позивачем для провадження ліцензійної діяльності, є газопроводи, що розташовані на території, зокрема Київської області.
З матеріалів справи вбачається, що 14.12.2025 о 12 год. 49 хв. в аварійно-диспетчерську службу Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» надійшла заявка від Назара Володимира Олександровича за реєстраційним № 4842/54096 щодо пошкодження складових систем газопостачання (механічне пошкодження з витоком газу) в м. Обухів по вулиці Дзюбівка (копія аварійної заявки наявна в матеріалах справи).
14.12.2025 о 13 год. 08 хв. на повідомлення про пошкодження газопроводу прибули два представники Васильківського відділення від Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» у складі майстра та слюсаря АДС, якими після обстеження місця події виявлено механічне пошкодження підземного розподільного газопроводу середнього тиску 0,1 МПа, діаметром 75 мм, матеріал – поліетилен, за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, внаслідок буріння опори електромережі бурильно-крановою машиною БКМ – 2м, державний номерний знак НОМЕР_1 , що призвело до витоку газу, розмір виявленого отвору при пошкодженні 69х28 мм, про що складено акт про пошкодження систем газопостачання від 14.12.2025.
В графі акта про пошкодження систем газопостачання від 14.12.2025 «Відомості про осіб, які винні у пошкодженні» вказано ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», посвідчення № НОМЕР_2 ОСОБА_1 , майстер. 
Крім того, в акті про пошкодження систем газопостачання від 14.12.2025 вказано, що буріння бурильною машиною під електричні стовпи проводив ОСОБА_2 , посвідчення ПрАТ «ДТЕК КЕМ» № НОМЕР_3 , із залученням бурильно-кранової машини БКМ – 2м, д.н.з. НОМЕР_1 .
Відповідно до змісту акта про пошкодження систем газопостачання від 14.12.2025, інформація про погодження робіт з філією відсутня.
Зі змісту акта про пошкодження систем газопостачання від 14.12.2025 також вбачається, що орієнтований час вчинення пошкодження 12 год. 33 хв. Після прибуття на місце аварії працівниками АДС ліквідовано витік газу шляхом встановленням пережимів о 13 год. 15 хв.
Вказаний акт підписаний двома представниками Васильківського УЕГГ від Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України». В графі «копію акта отримав» вказано про те, що представник ПрАТ «ДТЕК КРЕМ» запросив відправити копію акта на центральний офіс за адресою: м. Київ, Стеценка, 1а.
Крім того, у графі аварійної заявки від 14.12.2025 «Результат обстеження (у разі виявлення витоку вказувати тиск газу – н/т, с/т, в/т)» зазначено наступне: При виконанні не погоджених земельних робіт спецтехнікою ДТЕК пошкоджено поліетиленовий розподільчий газопровід с/т діаметром 75 мм, внаслідок сталося спрацювання ЗЗК на ШГРП № 10160157; у графі «Виконані роби» зазначено наступне: відключення газопостачання 62 об`єктів споживачів. Залучена бригада – виконано зварювальні роботи. Пошкодження усунуто. Регулювання ШГРП. Розпочато роботи по відновленню газопостачання.
Вказана аварійна заявка від 14.12.2025 підписана майстром, слюсарем АДС, водієм, особою, що прийняла заявку, а також заявником – ОСОБА_1 .
Як зазначив позивач, внаслідок прориву газопроводу було припинено газопостачання до 59 абонентів, у зв`язку із ліквідацією наслідків аварій та проведення ремонтно-відновних робіт та 14.12.2025, після усунення пориву газопроводу газопостачання було відновлено, про що складено відомість на пуск газу 14.12.2025, копію якої долучено до матеріалів справи.
При цьому, як стверджує позивач, представник відповідача всупереч законодавчо встановленому порядку, передбаченому пп. 7-11, 15, 16 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ, 14.12.2025 приступив до виконання земельних робіт без обов`язкового погодження з оператором ГРМ, що призвело до пошкодження газопроводу та спричинення збитків.
Так, у зв`язку з пошкодженням відповідачем газопроводу, позивач поніс матеріальні збитки на загальну суму 106 148, 91 грн, що включає в себе не лише понесені витрати на відновлення належної роботи газорозподільної системи, а й вартості аварійного витоку природного газу.
Позивачем було складено розрахунок вартості збитків, заподіяних Київській філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску 0,1 МПа, діаметром 75 мм, матеріал – поліетилен, за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, згідно акта пошкодження газопроводу від 14.12.2025 на суму 106 148, 91 грн з ПДВ.
Крім того, позивачем здійснено розрахунок об`єму необлікованого газу через пошкодження розподільного газопроводу середнього тиску за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, відповідно до п. 6 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ, згідно з яким об`єм витоку газу становить 1 911, 428 куб. м.
Відповідно до розрахунків вартості збитків, заподіяних Київській філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску 0,1 МПа, діаметром 75 мм, матеріал – поліетилен, за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, згідно акта пошкодження газопроводу від 14.12.2025, розмір завданої шкоди всього склав 106 148, 91 грн, а саме: відріз поліетиленового газопроводу від поліетиленового середнього та низького тиску діаметром 51-100 мм вартість за 2 відрізи становить 1 813, 60 грн; встановлення поліетиленових фасованих частин (відводів, колін, патрубків, переходів) заглушок діаметром 25-75 мм вартість за 2 шт. становить 557, 80 грн; пуск ШРП становить 666, 30 грн; пуск газу в окрему кватиру житлового будинку газу на газовий прилад 59 абонентів становить 36 385, 30 грн;на кожний наступний газовий прилад в кількості 54 абоненти становить 10 567, 80 грн; вартість виїзду слюсаря з експлуатації та ремонту газового устаткування 5 розряду становить 161,60 грн; вартість автопослуг а/м Volkswagen CaddyАІ 6166 EН становить 115, 00 грн; вартість виробничо-технічних витрат природного газу через пошкодження газопроводу становить 37 255, 51 грн за 1911,42 куб м, грн; заповнення та продувка газопроводу об`ємом 47, 94 куб м вартістю 934, 52 грн. Всього на суму 106 148, 91 грн з ПДВ.
На підтвердження того, що спірний газопровід за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., м. Обухів, ж/м Дзюбівка, знаходиться на праві господарського відання у позивача як виключної особи, яка має право здійснювати його експлуатацію, позивач долучив до матеріалів справи копію договору про заміну сторони в зобов`язанні за договорами на господарське відання складовими газорозподільної системи від 17.08.2023, укладений між АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (первісний користувач), ТОВ «Газорозподільні мережі України» (новий користувач) та Обухівською міською радою Київської області (власник), а також графік обходу газових мереж та споруд на них на 2025 рік та журнал реєстрації первинного, періодичного (чергового) і позачергового огляду (обходу) трас газопроводів в м. Обухів, м. Українка, смт Козин Обухівського району Київської області за 2025 рік.
17.12.2025 позивач звернувся до відповідача з листом № КОФ/100.4.2-вих-3243-25 від 17.12.2025 щодо відшкодування коштів по відновленню пошкодженого газопроводу середнього тиску за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка. До листа додавались: договір про відшкодування матеріальних збитків внаслідок пошкодження газопроводу № КОФ/100.1.6.4-В-НД-2780/25 від 17.12.2025; акт здачі-приймання робіт від 17.12.2025 на відшкодування матеріальних збитків заподіяних внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску за адресою м. Обухів, ж/м Дзюбівка, на суму 106 148, 91 грн; розрахунок вартості збитків, заподіяних Київській філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску за адресою: м. Обухів, ж/м Дзюбівка, та рахунок на оплату, які були отримані відповідачем 23.12.2025, що підтверджуються рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за № 0870300153644.
Відповідно до положень пп. 1.1, 1.2 запропонованого позивачем відповідачу проекту договору про відшкодування матеріальних збитків внаслідок пошкодження газопроводу № КОФ/100.1.6.4-В-НД-2780/25 від 17.12.2025, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (сторона 2) визнає матеріальні збитки, завдані ТОВ «Газорозподільні мережі України» (сторона 1) в результаті пошкодження газопроводу середнього тиску за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка. Стороні 1 завдані матеріальні збитки внаслідок пошкодження газопроводу в розмірі 106 148, 91 грн з ПДВ, що підтверджується розрахунком вартості збитків, заподіяних ТОВ «Газорозподільні мережі України» внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, яке сталося 14.12.2025, що є додатком № 1 до даного договору.
Проте, відповідач договір про відшкодування матеріальних збитків внаслідок пошкодження газопроводу та розрахунки не підписав та не повернув, майнову шкоду, завдану пошкодженням газопроводу, в розмірі 106 148, 91 грн в добровільному порядку не відшкодував.
Враховуючи зазначене вище, позивач звернувся до суду із даним позовом про стягнення з відповідача 106 148, 91 грн, завданої пошкодженням газопроводу середнього тиску, яке сталося 14.12.2025 за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка.
Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України), кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
За умовами ст. 16 ЦК України, одним із способів захисту цивільних прав і інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Частиною 1, п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі.
За змістом положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Оскільки сторони у цій справі не перебувають між собою в договірних відносинах, а позовні вимоги стосуються виконання зобов`язань у деліктних відносинах, до спірних правовідносин застосовуються положення глави 82 ЦК України.
За загальним правилом, закріпленим у ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За приписами ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1172 ЦК України, юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.
З огляду на зазначені норми законодавства, для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування збитків, необхідною є наявність чотирьох умов: протиправної поведінки боржника, яка проявляється у невиконанні або неналежному виконанні ним зобов`язання; наявності збитків; причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та завданими збитками, що означає, що збитки мають бути наслідком саме даного порушення зобов`язання боржником, а не якихось інших обставин, зокрема, дій самого кредитора або третіх осіб; вини боржника.
Відсутність будь-якої з зазначених умов виключає настання цивільно-правової відповідальності виконавця у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування збитків.
Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права. Необхідною ознакою протиправності є нормативність, тобто закріплення моделі поведінки нормою права.
Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). 
Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків, а тому важливим є встановлення того, що протиправна дія чи бездіяльність особи є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, – наслідком такої протиправної поведінки. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.
При цьому чинне законодавство передбачає принцип вини контрагента або особи, яка завдала шкоду, як підставу для відшкодування заподіяних збитків (шкоди). 
З огляду на норми чинного законодавства, які регулюють відповідні правовідносини, слід розмежувати сам факт нанесення шкоди, як самостійну підставу для її відшкодування, та окремо обставини заподіяння шкоди для визначення ступеню вини.
Факт пошкодження працівниками відповідача підземного розподільчого газопроводу середнього тиску, розташованого за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., м. Обухів, ж/м Дзюбівка, при виконанні ними робіт з буріння електроопори підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме: аварійною заявкою за № 4842/54096 від 14.12.2025, актом про пошкодження систем газопостачання від 14.12.2025, посвідченням ОСОБА_1 № НОМЕР_2 , виданим ПрАТ «ДТЕК КРЕМ», посвідченням тракториста-машиніста Романчук С.М. АК № 483900 та свідоцтвом серії НОМЕР_4 про реєстрацію машини – бурильно-кранової, реєстраційний номер НОМЕР_1 , в якому зазначено власником машини ПАТ «Київобленерго» (код 23243188).
При цьому, відповідач факт пошкодження його працівниками підземного розподільчого газопроводу середнього тиску, розташованого за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., м. Обухів, ж/м Дзюбівка, під час проведення 14.12.2025 будівельно-монтажних робіт по встановленню електроопори не заперечив.
З огляду на наведене вище, факт заподіяння відповідачем шкоди у вигляді пошкодження газової труби під час виконання земельних робіт є підтвердженим, що згідно з ст. 1166 ЦК України є підставою для відшкодування такої шкоди особою, яка її завдала, якщо вона не доведе, що шкоди завдано не з її вини.
У свою чергу, відповідач посилається на те, що матеріалами позовної заяви не підтверджується наявність вини відповідача у спричиненні матеріальної шкоди та протиправність поведінки, оскільки доказів в підтвердження того, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» знало про наявність прокладення газопроводу за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, см. Обухів, ж/м Дзюбівка, позивач не надав. На думку відповідача, позивач не довів належними доказами того, що відповідач знав чи міг знати про те, що на території земельної ділянки, де відбулось пошкодження, проходить газопровід, а спірна земельна ділянка входить до охоронної зони. Як зазначив відповідач, саме позивач в силу закону як особа, на балансі перебуває газопровід низького тиску за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, см. Обухів, ж/м Дзюбівка, та на яку законодавчо покладено обов`язок забезпечувати попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем, не звернувся з відповідною заявою до Державного кадастрового реєстратора щодо встановлення на ці земельні ділянки зон обмеження використання земель у зв`язку із наявністю прокладеного газопроводу та не вжив інших заходів щодо його позначення. За доводами відповідача, позивач не надав доказів того, що ним вчинялись дії щодо належного повідомлення власників земельних ділянок чи третіх осіб щодо наявності на таких земельних ділянках об`єктів інфраструктури, а також щодо встановлення обмежень та вжиття інших заходів щодо його позначення. Враховуючи викладене вище, відповідач вважав, що саме бездіяльність позивача, яка полягала у відсутності демаркації знаходження газопроводу, призвела до того, що відповідач та особа відповідача, яка виконувала будівельно-монтажні роботи, не могли бути повідомлені про обмеження земельних робіт на земельній ділянці, де відбулась аварія. 
Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок природного газу», оператор газорозподільної системи – суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).
Кодексом газорозподільних систем визначено, що оператор газорозподільної системи – суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління (п. 4 глави 1, розділу І Кодексу газорозподільних систем).
Експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно оператори ГРМ (п. 1 глави 1 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем).
Частиною 1 ст. 37 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що оператор газорозподільної системи відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (включаючи нове будівництво та реконструкцію) газорозподільної системи, якою він користується на законних підставах. Газорозподільні системи, власником яких є держава, не можуть знаходитися в користуванні оператора газорозподільної системи на праві господарського відання, крім випадків належності такого оператора до суб`єктів господарювання державного сектору економіки. Оператор газорозподільної системи провадить діяльність з розподілу природного газу на підставі ліцензії, що видається Регулятором. Оператор газорозподільної системи забезпечує здійснення покладених на нього цим Законом функцій за рахунок своїх фінансових, матеріально-технічних, людських та інших ресурсів.
Згідно п. 2 ч. 2 ст. 38 Закону України «Про ринок природного газу», з метою виконання функцій, передбачених ч. 1 ст. 37 цього закону, оператор газорозподільної системи зобов`язаний вживати заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, в тому числі безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи.
Отже, відповідно до вимог Закону України «Про ринок природного газу» позивач як оператор ГРМ зобов`язаний вживати заходів з безпеки постачання природного газу, безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи у Київській області, а також забезпечувати попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок природного газу», газорозподільна система – технологічний комплекс, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам (
Згідно з п. 1, 2 розділу ІІ Кодексу ГРС, газорозподільна система є технологічним комплексом, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам, тиск якого не може перевищувати 1,2 МПа. Газові мережі, тиск яких менше 1,2 МПа та через які природний газ передається споживачам, є газорозподільною системою незалежно від їх власності та підпорядкування. До складу ГРМ входять споруди і пристрої на газопроводах від місця надходження природного газу в ГРМ до пунктів призначення (об`єктів споживачів або суміжних операторів ГРМ), зокрема, ГРМ включають: 1) газопроводи, зокрема підземні та/або надземні, високого, середнього та низького тиску; 2) обладнання для зниження тиску і підтримання його на заданому рівні, зокрема ГРП та ШРП; 3) установки електрохімічного захисту від корозії; 4) лінії технологічного зв`язку, споруди, обладнання автоматизованих систем контролю та управління технологічними процесами і установок електрохімічного захисту; 5) переходи через природні і штучні перешкоди (автомобільні дороги, залізниці, канали тощо); 6) будівлі та споруди для забезпечення експлуатації та оперативного обслуговування ГРМ; 7) споруди газорозподільних мереж, зокрема колодязі, запірна арматура, компенсатори, конденсатозбірники, контрольні трубки, контрольно-вимірювальні пункти, футляри, розпізнавальні і сигнальні знаки тощо.
Оператор ГРМ повинен забезпечити попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем, а саме комплекс робіт, що виконується на підставі результатів технічного огляду або технічного обстеження газорозподільних систем, з метою забезпечення її подальшого безаварійного експлуатування шляхом проведення технічного обслуговування, поточного або капітального ремонтів. Основні технічні та організаційні вимоги до експлуатації (у тому числі до робіт, пов`язаних з технічним обслуговуванням та реконструкцією) систем газопостачання природного газу з надлишковим тиском не більше 1,2 МПа, визначаються ПТЕСГ. У разі виникнення аварійної ситуації оператор ГРМ зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи. (п. 4 глави 1 розділу ІІІ Кодексу ГРС).
Згідно з пп. 1, 2, 5 глави 2 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем, оператор ГРМ повинен забезпечувати попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем та локалізацію і ліквідацію аварійних ситуацій в газорозподільній системі. Для локалізації і ліквідації аварійних ситуацій оператором ГРМ організовуються підрозділи аварійно-диспетчерської служби (АДС) з цілодобовою роботою, включаючи вихідні та святкові дні. Для локалізації і ліквідації витоків газу та аварійних ситуацій споживач невідкладно повинен повідомляти про них аварійно-диспетчерській службі оператора ГРМ за номером екстреного виклику або іншим номером, зазначеним у договорі розподілу природного газу, укладеному з оператором ГРМ.
Отже, відповідно до вимог Закону України «Про ринок природного газу» позивач як оператор ГРМ зобов`язаний вживати заходів з безпеки постачання природного газу, безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи у Київській області, забезпечувати попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем, а також здійснювати дії для усунення наслідків аварійної ситуацій, що виникли із складовими ГРМ, зокрема підземними газопроводами різного тиску.
На підтвердження належного виконання позивачем як оператором ГРМ відповідно до вимог законодавства зобов`язань в частині вжиття заходів з безпеки постачання природного газу, безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи у межах Київської області, а також забезпечення попереджувальних заходів безаварійної експлуатації газорозподільних систем позивач долучив до матеріалів справи акт комплексного приладового обстеження № 127 від 22.04.2010, акт перевірки технічного стану газопроводу від 22.04.2010, графіки обходу газових мереж та споруд на них на 2025 рік, журнал реєстрації первинного, періодичного (чергового) і позачергового огляду (обходу) трас газопроводів в м. Обухів, м. Українка, смт Козин Обухівського району Київської області за 2025 рік. 
Відповідно до п. 1 глави 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем, охоронна зона об`єктів ГРМ поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1, 2 МПа, ГРП, ШРП, вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них, за винятком внутрішньобудинкових газових мереж.
Власники або користувачі земельної ділянки, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, оператори газорозподільної системи вживають заходів щодо охорони земель та дотримання встановлених обмежень у використанні земель охоронних зон об`єктів ГРМ. Земельні ділянки, що входять до охоронних зон, використовуються власниками, орендарями земельних ділянок, землевласниками та землекористувачами з обов`язковим дотриманням вимог цього Кодексу (пп. 4, 5 глави 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем).
Відповідно до підп. 17 п. «а» ч. 1 ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: видача дозволу на порушення об`єктів благоустрою у випадках та порядку, передбачених законом.
Відповідно до абзацу 1, 2 ч. 1 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» порядок проведення дозвільної (погоджувальної) процедури, переоформлення та анулювання документів дозвільного характеру центральними органами виконавчої влади, їх територіальними органами встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням відповідного дозвільного органу, погодженим з уповноваженим органом, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Порядок проведення дозвільної (погоджувальної) процедури, переоформлення та анулювання документів дозвільного характеру, що законами України віднесено до повноважень органів місцевого самоврядування, встановлюється їх рішенням, а у випадках, передбачених законом, – на підставі типових порядків, затверджених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України № 870 від 30.10.2013 затверджено Типовий порядок видачі, переоформлення, відмови у видачі, припинення дії дозволу на порушення об`єктів благоустрою, який встановлює процедуру видачі, переоформлення, відмови у видачі, припинення дії дозволу на порушення об`єктів благоустрою.
Відповідно до абзаців 1, 2 п. 4 Типового порядку, дозвіл видається виконавчим органом сільської, селищної, міської ради за місцем проведення робіт на підставі письмової заяви, що подається відповідною юридичною особою чи фізичною особою-підприємцем (або їх уповноваженим представником), за формою згідно з додатком 1 з дотриманням норм Закону України «Про адміністративну процедуру». Для отримання дозволу подається заява юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що здійснюють порушення об`єктів благоустрою, пов`язане з проведенням земляних та/або ремонтних робіт.
Пунктом 6 Типового порядку передбачено, що дозвіл видається на проведення робіт, перелік яких наведено у додатку 3. Строк дії дозволу визначається з урахуванням умов проведення робіт і не може перевищувати один рік.
Додаток 3 до Типового порядку затверджено Перелік земляних та/або ремонтних робіт, для проведення яких необхідно отримати дозвіл, такими роботами є: 1. Земляні або монтажні роботи, не пов`язані з прокладенням, перекладенням, ремонтом інженерних мереж і споруд; 2. Земляні або монтажні роботи, пов`язані з розриттям дорожнього покриття вулиць, доріг, майданів, площ; 3. Роботи, пов`язані з порушенням благоустрою об`єктів зеленого господарства; 4. Роботи, пов`язані з інженерними вишукуваннями; 5. Роботи, пов`язані з археологічними дослідженнями; 6. Улаштування нових та/або заміна існуючих посадкових майданчиків для пасажирів міського громадського транспорту з встановленням навісу або павільйону; 7. Ремонт та/або улаштування майданчиків для паркування транспортних засобів, спортивних, дитячих та інших майданчиків; 8. Заміна пошкоджених та застарілих конструкцій опор, ліхтарів, освітлювальної арматури, тросів, розтяжок, кабелів, дротів, комунікаційної апаратури; 9. Прокладення, перекладення або заміна водостічних, водопровідних труб та водоприймальних колодязів; 10. Установлення нових, відновлення, ремонт та заміна існуючих малих архітектурних форм; 11. Відбудова, відновлення зруйнованих частин фундаментів пам`ятників, декоративних скульптур та композицій, елементів обладнання фонтанів та декоративних басейнів із заміною зношених труб та водопровідної арматури фонтанів тощо; 12. Установлення нових та/або ремонт і відбудова пошкоджених споруд і обладнання пляжів (гардеробів, камер схову, пунктів прокату пляжного інвентарю, туалетів, лав, грибків, навісів, альтанок тощо), спортивного та дитячого устаткування.
Отже, відповідно до положень чинного законодавства, відповідач перед початком проведенням земляних робіт зі встановлення електроопор в межах населеного пункту м. Обухів був зобов`язаний отримати дозвіл від органу місцевого самоврядування. 
Проте, в матеріалах справи відсутній дозвіл органу місцевого самоврядування для проведення відповідачем будь-яких земляних та/або ремонтних робіт.
За змістом пп. 5, 7 глави 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем, земельні ділянки, що входять до охоронних зон, використовуються власниками, орендарями земельних ділянок, землевласниками та землекористувачами з обов`язковим дотриманням вимог цього Кодексу. Проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням оператора ГРМ.
Відповідно до п. 8 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРС, письмове погодження, що надається оператором ГРМ на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ, має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо). Видача погодження оператора ГРМ, його переоформлення, видача дубліката та його анулювання здійснюються на безоплатній основі. Оператор ГРМ протягом 10 робочих днів з дня реєстрації письмового звернення юридичної чи фізичної особи або фізичної особи-підприємця щодо погодження проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ має надати письмове погодження або письмову обґрунтовану відмову. Письмове погодження надається на безоплатній основі. Погодження має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та/або земляних робіт, а також схему газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).
Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці для отримання погодження оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ повинні подати оператору ГРМ для узгодження проект плану їх проведення, розроблений з урахуванням вимог будівельних, а за необхідності - інших норм і правил, що регламентують ці роботи, а також заяву (лист) на отримання погодження (пункт 9 глави 4 розділу ІІІ Кодекс ГРС).
Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, які отримали письмове погодження оператора ГРМ, зобов`язані керуватися порядком проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт і дотримуватись умов їх виконання з урахуванням вимог письмового погодження оператора ГРМ (погодження (пункт 10 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРС).
Письмове погодження оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ оформляється у двох примірниках, один з яких зберігається в оператора ГРМ протягом строку, визначеного законодавством погодження (пункт 11 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРС).
До початку ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронній зоні наказом організації, що проводить роботи, з числа фахівців призначається особа, відповідальна за проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт (керівник робіт) погодження (пункт 15 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРС).
Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронних зонах, зобов`язані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника оператора ГРМ щодо проведення робіт погодження (пункт 16 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРС).
Фізична особа або персонал юридичної особи чи фізичної особи-підприємця, залучені для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах, повинні бути ознайомлені (проінструктовані) представником оператора ГРМ з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні (пункт 17 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРС).
Крім того, згідно з п. 1.34 глави 1 розділу V Правил безпеки систем газопостачання, перед початком робіт ударних механізмів і землерийної техніки поблизу підземного газопроводу працівники, що виконують земляні роботи, зобов`язані виявити фактичне місце розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства.
Отже, для виконання земляних робіт на земельній ділянці, що входить до охоронних зон, відповідач зобов`язаний був попередньо звернутися до позивача як оператора ГРМ, який здійснює свою діяльність у межах Київської області, для отримання відповідного письмового погодження та керуватись порядком проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт та умов їх виконання з урахуванням вимог зазначеного письмового погодження оператора ГРМ.
Проте, відповідачем не надано доказів отримання письмового погодження оператора ГРМ, що мало містити вимоги та умови, обов`язкові для при виконанні відповідних робіт.
В матеріалах справи відсутні докази того, що відповідач перед початком виконання робіт перевірив земельну ділянку на наявність охоронних зон об`єктів ГРМ для дотримання встановлених обмежень та отримання письмового погодження оператора ГРМ. Всупереч чинного законодавства відповідач дозвіл на виконання будівельних монтажних та/або земельних робіт не отримав та не повідомив представника оператора ГРМ не пізніше ніж за добу до початку робіт. Протилежного матеріали справи не містять.
Крім того, відповідно до змісту акта про пошкодження систем газопостачання від 14.12.2025, інформація про погодження робіт з філією відсутня.
Твердження відповідача про те, що матеріали справи не містять доказів того, що позивачем вчинялись дії щодо належного повідомлення власників земельних ділянок чи третіх осіб щодо наявності на таких земельних ділянках об`єктів інфраструктури, а також щодо встановлення обмежень та вжиття інших заходів щодо його позначення суд вважає безпідставними, оскільки за змістом положень глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ саме на особу, яка планує проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні, покладається обов`язок отримання письмового погодження оператора ГРМ, яке повинно містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та/або земляних робіт, а також схему газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).
Також, в супереч п. 17 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРС, відповідач не надав доказів того, що його працівники були ознайомлені (проінструктовані) представником оператора ГРМ з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні. Доказів звернення до оператора ГРМ із наданням відповідної інформації відповідач до суду не надав, як і не надав доказів того, що позивач відмовив йому у наданні необхідної інформації.
Відповідачем не було надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження своїх доводів щодо відсутності будь-яких розпізнавальних знаків в зоні знаходження спірного газопроводу станом на дату проведення спірних робіт, а отже матеріалами справи не доведено як наявність, так і відсутність таких знаків.
Водночас, у випадку дотримання відповідачем законодавства, а саме отримання дозволу органу місцевого самоврядування та/або повідомлення до початку робіт оператора ГРМ щодо проведення робіт, особи, які були залучені для проведення земляних робіт в охоронній зоні, були б ознайомлені (проінструктовані) з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні представником оператора ГРМ відповідно до п. 17 глави 4 розділу III Кодексу ГРС.
Отже, матеріалами справи підтверджується, що відповідач виконував земляні роботи без отримання письмового дозволу оператора ГРМ, не повідомив оператора ГРМ відповідно до п. 16 глави 4 розділу III Кодексу ГРС не пізніше ніж за добу до початку проведення земляних робіт, не виявив фактичне місце розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства відповідно до п. 1.34 Правил безпеки систем газопостачання, у зв`язку з чим пошкодив розподільний газопровід середнього тиску за адресою: Київська обл., м. Обухів, ж/м Дзюбівка, що призвело до витоку газу та необхідності позивачу проводити роботи для усунення аварійної ситуації.
З огляду на наведене вище, суд встановив, що роботи виконувались відповідачем 14.12.2025 з порушенням чинного законодавства, що спричинило шкоду позивачу у вигляді втрат природного газу та витрат на проведення робіт з усунення пошкодження газопроводу, що свідчить про наявність такого елементу цивільного правопорушення як причинний зв`язок між протиправною поведінкою та майновою шкодою. Відповідач у перебігу розгляду даної спави не довів, що шкоду заподіяно не з його вини.
Суд зазначає, що вина у формі необережності має місце за відсутності у особи наміру завдати шкоди. При необережності особа не передбачала можливість настання шкідливих наслідків свого діяння, хоча могла та повинна була їх передбачити або легковажно (безпідставно) сподівалася на їх відвернення.
Відповідач, як особа, яка здійснювала земляні роботи із залученням техніки, повинен був проявити розумну обачність та знати, що на земельних ділянках проходить газопровід та проводити роботи із застереженнями, прямо встановленими чинним законодавством.
Виходячи із встановлених судом обставин справи, вина відповідача кваліфікується судом як необережність. Відповідач не передбачав і не бажав тих наслідків, які фактично настали, хоча, виходячи із конкретних обставин, об`єктивно міг і був зобов`язаний їх передбачити.
Згідно з ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Згідно з наведеними положеннями статті 1187 ЦК України, газопровід середнього тиску, що перебуває на балансі позивача, та спеціальна техніка, що використовувалась відповідачем, є джерелами підвищеної небезпеки.
Оскільки має місце факт завдання шкоди майну позивача внаслідок його механічного пошкодження відповідачем через необережність останнього, тому шкода підлягає відшкодуванню на підставі ст. 1166 ЦК України та п. 1 ст. 1187 ЦК України.
Як визначено ст. 1172 ЦК України, юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Замовник відшкодовує шкоду, завдану іншій особі підрядником, якщо він діяв за завданням замовника. Підприємницькі товариства, кооперативи відшкодовують шкоду, завдану їхнім учасником (членом) під час здійснення ним підприємницької або іншої діяльності від імені товариства чи кооперативу.
Відповідно до статті 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Суд враховує, що виконання робіт з усунення аварійної ситуації, відновлення газопостачання є обов`язком позивача, тому відповідні роботи були необхідними, оскільки відповідно до абз. 3 п. 4 глави 1 розділу ІІІ Кодексу ГРС, у разі виникнення аварійної ситуації оператор ГРМ зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи.
В силу п. 7 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС, об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами-підприємцями, визначається відповідно до п. 6 цієї глави.
Пунктом 6 гл. 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ встановлено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-5 цієї глави, неможливо достовірно встановити номінальну потужність газового обладнання (відмова в доступі до об`єкта споживача, газовий відвід без наявного підключеного газового обладнання, несертифіковане обладнання, відсутність заводських паспортів, маркувань тощо), визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за формулою, яка визначена відповідним пунктом.
Розрахунок об`єму природного газу, що втрачений при пошкодженні газопроводу, здійснений позивачем з урахування вказаних норм та встановленого розміру отвору, урахуванням часу повідомлення та усунення витоку газу, тиску газу тощо, зафіксованих у акті. Відповідач під час розгляду не заперечував щодо правильності розрахунку, достовірності даних, вказаних у акті, порушень при його складанні.
Як було встановлено судом вище, 14.12.2025 о 12 год. 49 хв. в аварійно-диспетчерську службу Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» надійшла заявка від Назара В.О. за реєстраційним № 4842/54096 щодо пошкодження складових систем газопостачання (механічне пошкодження з витоком газу) в м. Обухів по вулиці Дзюбівка.
14.12.2025 о 13 год. 08 хв. на повідомлення про пошкодження газопроводу прибули два представники Васильківського відділення від Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» у складі майстра та слюсаря АДС, якими після обстеження місця події виявлено механічне пошкодження підземного розподільного газопроводу середнього тиску 0,1 МПа, діаметром 75 мм, матеріал – поліетилен, за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, внаслідок буріння опори електромережі бурильно-крановою машиною БКМ – 2м, державний номерний знак НОМЕР_1 , що призвело до витоку газу, розмір виявленого отвору при пошкодженні 69х28 мм, про що складено акт про пошкодження систем газопостачання від 14.12.2025. Орієнтований час вчинення пошкодження 12 год. 33 хв. Після прибуття на місце аварії працівниками АДС ліквідовано витік газу шляхом встановленням пережимів о 13 год. 15 хв.
Крім того, внаслідок прориву газопроводу було припинено газопостачання до 59 абонентів, у зв`язку із ліквідацією наслідків аварій та проведення ремонтно-відновних робіт та 14.12.2025, після усунення пориву газопроводу газопостачання було відновлено, про що складено відомість на пуск газу 14.12.2025.
Отже, внаслідок пошкодження відповідачем газопроводу утворився отвір та відбувся витік природного газу протягом часу до повідомлення та усунення витоку газу, що зафіксовано у відповідному акті про пошкодження, складеному уповноваженими працівниками позивача за участю особи, якою було спричинено пошкодження, який не заперечував наведені в акті обставини.
Позивачем було складено розрахунок вартості збитків, заподіяних Київській філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску 0,1 МПа, діаметром 75 мм, матеріал – поліетилен, за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, згідно акта пошкодження газопроводу від 14.12.2025 на суму 106 148, 91 грн з ПДВ.
Крім того, позивачем здійснено розрахунок об`єму необлікованого газу через пошкодження розподільного газопроводу середнього тиску за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, відповідно до п. 6 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРМ, згідно з яким об`єм витоку газу становить 1 911, 428 куб. м.
Відповідно до розрахунків вартості збитків, заподіяних Київській філії ТОВ «Газорозподільні мережі України» внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску 0,1 МПа, діаметром 75 мм, матеріал – поліетилен, за адресою: Київська обл., Обухівський р-н., см. Обухів, ж/м Дзюбівка, згідно акта пошкодження газопроводу від 14.12.2025, розмір завданої шкоди всього склав 106 148, 91 грн, а саме: відріз поліетиленового газопроводу від поліетиленового середнього та низького тиску діаметром 51-100 мм вартість за 2 відрізи становить 1 813,6 0 грн; встановлення поліетиленових фасованих частин (відводів, колін, патрубків, переходів) заглушок діаметром 25-75 мм вартість за 2 шт. становить 557, 80 грн; пуск ШРП становить 666, 30 грн; пуск газу в окрему кватиру житлового будинку газу на газовий прилад 59 абонентів становить 36 385, 30 грн;на кожний наступний газовий прилад в кількості 54 абоненти становить 10 567, 80 грн; вартість виїзду слюсаря з експлуатації та ремонту газового устаткування 5 розряду становить 161,60 грн; вартість автопослуг а/м Volkswagen CaddyАІ 6166 EН становить 115, 00 грн; вартість виробничо-технічних витрат природного газу через пошкодження газопроводу становить 37 255, 51 грн за 1911,42 куб м, грн; заповнення та продувка газопроводу об`ємом 47, 94 куб м вартістю 934, 52 грн. Всього на суму 106 148, 91 грн з ПДВ.
З наведеного вбачається, що позивачем проведено розрахунок відшкодування збитків (втрат газу) внаслідок пошкодження підземного газопроводу з урахуванням вказаних норм та встановленого розміру отвору, часу повідомлення та усунення витоку газу, тиску газу тощо, зафіксованих у акті.
Відповідач під час розгляду не заперечував щодо правильності розрахунку, достовірності даних, вказаних у акті, порушень при його складанні. Також відповідач контррозрахунку розміру шкоди до суду не надав.
Вартість робіт, виконаних для відновлення, розрахована позивачем, виходячи із вартості робіт, визначених наказами Київської філії ТОВ «Газорозподільні мережі України». Під час розгляду справи відповідач не заперечив щодо обґрунтованості вартості відповідних робіт або їх обсягу.
Визначаючи розмір збитків, які відповідач має відшкодувати позивачу, суд виходить із розміру необхідних витрат, які здійснені позивачем на відновлення майна, пошкодженого під час виконання відповідачем робіт – розподільчого газопроводу середнього тиску та вартості втраченого майна – природного газу, що витік, а тому суд дійшов висновку, що загальний розмір збитків складає 106 148, 91 грн.
При цьому, відповідачем у даній справі не доведено шляхом подання доказів того, що розмір збитків позивача є меншим.
Отже, наявний такий елемент складу цивільного правопорушення як наявність шкоди в розмірі 106 148, 91 грн, яка відповідає фактичним обставинам справи і не спростована відповідачем належними доказами.
Як було зазначено судом вище, для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування збитків, необхідною є наявність чотирьох умов: протиправної поведінки боржника, яка проявляється у невиконанні або неналежному виконанні ним зобов`язання; наявності збитків; причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та завданими збитками, що означає, що збитки мають бути наслідком саме даного порушення зобов`язання боржником, а не якихось інших обставин, зокрема, дій самого кредитора або третіх осіб; вини боржника.
Відсутність будь-якої з зазначених умов виключає настання цивільно-правової відповідальності виконавця у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування збитків.
Враховуючи все наведене у сукупності, судом встановлено та матеріалами справи підтверджується склад цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка відповідача, яка виражається у виконанні його робітниками робіт 14.12.2025 з буріння опори електромережі без обов`язкового погодження з оператором ГРМ, що призвело до пошкодження розподільчого газопроводу середнього тиску; розмір шкоди підтверджується розрахунком позивача вартості збитків згідно акта пошкодження газопроводу від 14.12.2025 на суму 106 148, 91 грн з ПДВ; безпосередній причинний зв`язок між протиправною поведінкою та майновою шкодою полягає у тому, що роботи виконувались відповідачем з порушенням чинного законодавства, що спричинило шкоду позивачу у вигляді втрат природного газу та витрат на проведення робіт з усунення пошкодження газопроводу; вина відповідача кваліфікована судом як необережність, оскільки відповідач як особа, яка здійснювала земляні роботи із залученням техніки, повинен був проявити розумну обачність та знати, що на земельних ділянках проходить газопровід та проводити роботи із застереженнями, прямо встановленими чинним законодавством; наявність вини відповідач не спростував.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.
Відповідно до ст. 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Зважаючи на встановлені факти та вимоги зазначених вище правових норм, а також враховуючи, що відповідач в установленому порядку обставини, які повідомлені позивачем, не спростував, з урахуванням доведення позивачем усіх елементів складу цивільного правопорушення для настання цивільно-правової відповідальності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та стягнення з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 106 148, 91 грн майнової шкоди.
Всі інші клопотання, заяви, доводи та міркування учасників судового процесу досліджені судом, однак залишені без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані, безпідставні та такі, що не спростовують наведених вище висновків суду.
Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 238 ГПК України, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів відповідача та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.
Приймаючи до уваги висновки суду про повне задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 2 662, 40 грн.
Керуючись ст. 74, 76-80, 129, 236 – 240 Господарського процесуального кодексу України, суд
В И Р І Ш И В:
1. Позовні вимоги задовольнити повністю.
2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (місцезнаходження: вул. Стеценка, буд. 1 А, м. Київ, 04136; код ЄДРПОУ 23243188) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» (місцезнаходження: вул. Шолуденка, буд. 1, м. Київ, 04116; код ЄДРПОУ 44907200) в особі Київської філії Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» (місцезнаходження: вул. Шевченка Т, буд. 178, м. Боярка, Фастівський р-н, Київська область, 08150; код ЄДРПОУ 45385755) 106 148, 91 грн майнової шкоди та 2 662, 40 судового збору.
3. Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до приписів ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Відповідно до ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено та підписано 05.06.2026.

Суддя Л.В. Сокуренко