Справа № 755/24050/25
Провадження №: 3/755/387/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"30" січня 2026 р.           місто Київ
Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Вовк О.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Головного управління ДПС у місті Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 , директора ПП «МЕДЕО» (код ЄДРПОУ 30002164), РНОКПП НОМЕР_1 , місцезнаходження підприємства: м. Київ, бул. Праці, буд. 2/27,
за частиною першою статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП), -
В С Т А Н О В И В:
09 грудня 2025 року з Головного управління Державної податкової служби України у місті Києві до Дніпровського районного суду міста Києва надійшли матеріал справи про адміністративне правопорушення стосовно  ОСОБА_1  за частиною першою статті 163-1 КУпАП.
З протоколу про адміністративне правопорушення №5318/апр/26-15-07-04-01 від 26 листопада 2025 року вбачається, що при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ПП «МЕДЕО» (код ЄДРПОУ 30002164), встановлено, що посадова особа - директор ПП «МЕДЕО» - ОСОБА_1 , вчинив порушення порядку ведення податкового обліку, а саме порушення вимог пункту 200.4 статті 200 Кодексу ПП «МЕДЕО» завищено заявлену суму бюджетного відшкодування ПДВ за вересень 2025 року на суму у розмірі 275 949 гривень. 
Правом на участь в судовому засіданні ОСОБА_1 не скористався. В судове засідання призначене на 19 грудня 2026 року, 30 січня 2026 року, не з`явився, повідомлявся судом належним чином у встановленому законом порядку, шляхом надіслання судової повістки.
Згідно з частиною другою статті 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за статтею 163-1 КУпАП не є обов`язковою, при цьому, судом вжито усіх передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення заходів, для виклику ОСОБА_1 у судові засідання, проте у встановлений судом час останній не з`являлась. Розгляд справи про адміністративне правопорушення неодноразово відкладався. 
Відповідно до даних обставин, суд вважає за можливе розглянути дану справу без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за наявними матеріалами.
Суд дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, у відповідності до положень статті 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, дійшов такого.
У відповідності до частини другої статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно частини першої статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.
Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно вимог статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Як вбачається зі статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Положеннями статті 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно з положеннями КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, доповнити його чи уточнювати.
Статтею 256 КУпАП встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП за якою складено протокол.
Обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.
Належне складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку статті 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.
Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 складено протокол №5318/апр/26-15-07-04-01 від 26 листопада 2025 рокупро адміністративне правопорушення передбачене частиною першою статтею 163-1 КУпАП за вчинення ним, посадовою особою - директором ПП "МЕДЕО" адміністративного правопорушення, порушення ведення податкового обліку, а саме порушення вимог пункту 200.4 статті 200 Кодексу ПП "МЕДЕО" завищено заявлену суму бюджетного відшкодування ПДВ за вересень 2025 року на суму у розмірі 275 949 гривень.
В якості доказу вчинення ОСОБА_1 вказаного адміністративного правопорушення надані вказаний вище протокол та копію Акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПП "МЕДЕО" від 26 листопада 2025 року, який не завірений належним чином. 
При цьому, висновки, викладені в копії Акту про результати перевірки є відображенням дій працівників податкового органу, викладенням цими працівниками власних суб`єктивних висновків щодо зафіксованих обставин. У зв`язку з цим копія Акту про результати перевірки не є беззаперечним доказом вчинення ОСОБА_1 правопорушення та не звільняє особу, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, від обов`язку доводити ті висновки, які зазначені в копії Акту про результати перевірки.
Отже, особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення на підтвердження висновків, які зазначені в копії Акту про результати перевірки, не надано жодного доказу. Відповідно у суду відсутня можливість перевірити висновки, які встановлені в наданому акті.
Також, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 є посадовою особою - директором ПП "МЕДЕО". Разом з тим, матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження повноважень останнього, що відповідно позбавляє можливості суд перевірити чи є ОСОБА_1 суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення передбачене частиною першою статті 163-1 КУпАП.
Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме статей 9, 33, 245, 252 КпАП України, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 Кодексу України про адміністративних правопорушень.
Відповідно до статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з чатиною другою статті 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи.
Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey). Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.
Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.
Враховуючи сукупність наведених обставин, а також, що протокол про адміністративне правопорушення та долучені матеріали не містять беззаперечних доказів, які поза розумним сумнівом підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 163-1 КУпАП, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 статті 247 КУпАП.
Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.
Керуючись статтями 1, 7, 9, 245, 247, 251-252, 280, 283-285 КУпАП
П О С Т А Н О В И В:
провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно  ОСОБА_1 за частиною першою статті 163-1 КУпАП закрити за відсутністю в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення.
Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Дніпровського районного суду
міста Києва          О.І. Вовк