КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Справа № 372/289/25
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/7687/2026
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 квітня 2026 року м. Київ
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів 
судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Болотова Є.В.,
суддів: Музичко С.Г., Сушко Л.П., 
при секретарі Ганжалі С.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором, 
за апеляційною скаргою представника акціонерного товариства «Ідея Банк» на ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 25 листопада 2025 року, постановлену під головуванням судді Закаблука О.В.,-

встановив:

У січні 2025 року АТ «Ідея Банк» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором.
Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 25 листопада 2025 року у відкритті провадження за вказаною позовною заявою відмовлено на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.
Повернуто акціонерному товариству «Ідея Банк» з Державного бюджету сплачений судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 3 028 грн 00 коп.
В апеляційній скарзі представник АТ «Ідея Банк» просить ухвалу суду від 25 листопада 2025 року скасувати.
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.
Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.
Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції виходив з того, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки ухвалою Господарського суду Київської області від 09 вересня 2025 року у справі № 910/8384/25 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 ,в порядку книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства. Одночасно введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Кагарлицький районний суд Київської області, як суд першої інстанції загальної юрисдикції, не уповноважений передавати дане цивільне провадження до Господарського суду Київської області.
Колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції.
Встановлено, що АТ «Ідея Банк»звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором.
На адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшов лист Господарського суду Київської області від 29 вересня 2025 року разом із копією ухвали суду від 09 вересня 2025 року у справі за № 910/8384/25. 
Дослідивши копію ухвали встановлено, що у провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа про неплатоспроможність ОСОБА_1 
29 жовтня 2025 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про закриття провадження у справі у зв`язку із відкриттям провадження у Господарському суді Київської області про неплатоспроможність відповідача.
Ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 25 листопада 2025 року у відкритті провадження за вказаною позовною заявою відмовлено на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.
Повернуто акціонерному товариству «Ідея Банк» з Державного бюджету сплачений судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 3 028 грн 00 коп.
Частиною 1 статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.
Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен виходити з того, що у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за КАС України або ГПК України віднесено до компетенції адміністративних чи господарських судів. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
За ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), у межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про відшкодування шкоди та/або збитків, завданих боржнику; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника, у тому числі спори про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України.
Матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо спорів, зазначених у частині другій цієї статті, провадження в якій відкрито до або після відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), за ініціативою учасника справи або суду невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів, надсилаються до господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), який розглядає спір по суті в межах цієї справи.
Так, законодавець захищає не лише права банкрута, а й права інших осіб, які мають вимоги до банкрута.
Захист таких осіб полягає у тому, що інші суди, незалежно від юрисдикції, які розглядали справи за позовами до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство після відкриття провадження в інших справах, не закривають таке провадження, а передають справу до належного суду для розгляду по суті. При цьому таким належним судом є виключно суд господарської юрисдикції, який відкрив справу про банкрутство відповідача.
Таке урегулювання процедури розгляду спорів до відповідача, щодо якого відкрито провадження у справі про банкрутство, встановлює зрозумілу і справедливу процедуру закінчення розгляду справи належним судом, дотримання принципу визначення юрисдикції справи та підсудності спорів одному господарському суду, який акумулює усі вимоги до відповідача, щодо якого порушено процедуру банкрутства.
Враховуючи вищевикладене, розгляд всіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що вказаний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а належить до господарської юрисдикції. Разом з тим, апеляційний суд не погоджується із висновком суду першої інстанції щодо закриття провадження у справі, оскільки такі дії перешкоджають АТ «Ідея Банк» у доступі до правосуддя та унеможливлюють захист його прав у господарському процесі у повному обсязі з урахуванням визначених строків звернення. 
Протилежний висновок суду першої інстанції є помилковим.
Колегія суддів звертає увагу на те, що згідно ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо спорів, зазначених у частині другій цієї статті, провадження в якій відкрито до або після відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), за ініціативою учасника справи або суду невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів, надсилаються до господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), який розглядає спір по суті в межах цієї справи.
До матеріалів справи долучено заперечення представника АТ «Ідея Банк» щодо заяви відповідача про закриття провадження у справі. Представник позивача просив передати матеріали справи до Господарського суду Київської області для розгляду позовної заяви в рамках справи за № 910/8384/25.
При новому розгляді суду першої інстанції необхідно звернути увагу на положення ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, надати належну правову оцінку клопотанню представника АТ «Ідея Банк» про направлення матеріалів справи до Господарського суду Київської області та вирішити його згідно вимог чинного законодавства України.
Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;
3) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Пунктом 6 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду 25 листопада 2025 року вирішена з порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, відтак підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 379, ст. 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
постановив:

Апеляційну скаргу представника акціонерного товариства «Ідея Банк» задовольнити частково.
Ухвалу Кагарлицького районного суду Київської області від 25 листопада 2025 року скасувати.
Направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст складено 27 квітня 2026 року.

Суддя-доповідач Є.В. Болотов 

Судді: С.Г. Музичко 

Л.П. Сушко