ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2026 року	Львів	Справа № 140/8035/25 пров. № А/857/11126/26	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого-судді Курильця А.Р.,
суддів Кузьмича С.М., Мікули О.І., 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного підприємства «ІЗІБАЙ» на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 14 січня 2026 року у справі № 140/8035/25 за адміністративним позовом Приватного підприємства «ІЗІБАЙ» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення,

суддя в 1-й інстанції Сорока Ю.Ю.,
час ухвалення рішення 14.01.2026 року,
місце ухвалення рішення м.Луцьк,
дата складання повного тексту рішення 14.01.2026 року,

в с т а н о в и в :

Приватне підприємство «ІЗІБАЙ» звернулося в суд з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 14 січня 2026 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про задоволення позову.
Апеляційну скаргу обгрунтовують тим, що податкове повідомлення-рішення від 28.04.2025 року № 0133620707 винесено з порушеннями Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженим Наказом Міністерства Фінансів України від 28.12.2015 №1204. Відповідачем не спростовується факт не надання до них підтвердження повноважень особи на вчинення саме цих дій. Не підтверджує наявність права підписання податкових повідомлень-рішень Володимиром Дяком і наданий наказ №80 від 24.01.2025 про розподіл обов`язків між керівництвом ГУ ДПС у Волинській області. В п.3 наказу вказано про неможливість підписання податкових повідомлень-рішень особою яка не має на це повноважень. В п.2 наказу щодо взаємозаміни начальника стоїть інша особа, відмінна від Володимира Дяка. Не надано доказів відсутності керівника ГУ ДПС у Волинській області та не надано прямого посилання на право підпису саме ним податкових повідомлень-рішень.
Учасники справи в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про час і місце апеляційного розгляду справи, і оскільки явка учасників справи в суді не є обов`язковою, апеляційний розгляд справи проведено у їхній відсутності в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.
Згідно листа ДПС №29560/7/99-00-07-04-02-07 від 24.10.2024 (вхідний номер 3650/8 від 25.10.2024) про суму незавершених розрахунків, встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності станом на 01.10.2024, поданої АТ «ОКСІ БАНК» (МФО 325990), ПП «ІЗІБАЙ» порушено встановлені законодавством терміни розрахунків в іноземній валюті по контрактах: №15/24-SL/IZI від 15.03.2024, №04/23-MER/IZI від 06.10.2023.
Згідно листа ДПС №1728/7/99-00-07-04-02-07 від 22.01.2025 (вхідний номер 236/8 від 22.01.2025) про суму незавершених розрахунків, встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності станом на 01.01.2025, поданої АТ «ОКСІ БАНК» (МФО 325990), ПП «ІЗІБАЙ» порушено встановлені законодавством терміни розрахунків в іноземній валюті по контрактах №03/23-MLT/IZI від 20.09.2023.
У зв`язку із чим, посадовими особами ГУ ДПС у Волинській області на підставі наказу від 25 лютого 2025 року №690-н та повідомлення від 25 лютого 2025 року №238 було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ПП «ІЗІБАЙ» з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, за результатами якої складено акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 04 квітня 2025 року №9879/07-07/44555880.
Під час перевірки встановлено, що між ПП «ІЗІБАЙ» та компанією «SK MERINACAA s.r.o» Словаччина, (Zizkova 9, 81102 Bratislava, Slovensko) укладено імпортний контракт №04/23-MER/IZI від 06.10.2023.
З метою виконання умов імпортного контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023, укладеного з компанією «MERINACAA s.r.o». – Словаччина, за даними АТ «ОКСІ БАНК» (лист від 23.01.2025 №1041-72/БТ) в адресу нерезидента перераховано валютних коштів в сумі 42 000,00 Євро, що еквівалентно по курсу НБУ на дату здійснення оплати 1 781 568, 60 грн, а саме - платіжна інструкція від 14.03.2024 на суму 42 000,00 Євро, граничний термін надходження ТМЦ 09.09.2024.
На виконання умов імпортного контракту № 04/23-MER/IZI від 06.10.2023, укладеного з компанією «MERINACAA s.r.o». – Словаччина по вищенаведеному авансовому платежу в адресу ПП «ІЗІБАЙ» надійшло та ТМЦ (Легковий автомобіль марки "TESLA", моделі - "MODEL X", ідентифікаційний номер (номер кузова) - НОМЕР_1 ) на загальну суму 42000,00 Євро/1 842 229,20 грн, а саме: МД ІМ 40 від 29.11.2024 №24UA205150017039U3 на суму 42 000,00 Євро/1 842 229, 20 грн.
За даними інформації АТ «ОКСІ БАНК» (лист від 23.01.2025 №1041-72/БТ) станом на 23.01.2025 по контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023, укладеного з нерезидентом «MERINACAA s.r.o». – Словаччина прострочена дебіторська заборгованість відсутня.
Перевіркою своєчасності розрахунків при здійсненні імпортних операцій підприємства та інформації АТ «ОКСІ БАНК» (лист від 23.01.2025 №1041-72/БТ) встановлено, що погашення дебіторської заборгованості в сумі 42000,00 Євро здійснено з порушенням граничних термінів, а саме: платіжна інструкція від 14.03.2024 на суму 42 000,00 Євро, граничний термін надходження ТМЦ 09.09.2024, МД ІМ40 від 29.11.2024 №24UA205150017039U3 на суму 42000,00 Євро/1 842 229, 20 грн.
Таким чином, актом про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 04 квітня 2025 року №9879/07-07/44555880 встановлено порушення п.3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 14 2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами і доповненнями) по контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023 укладеного з нерезидентом «MERINACAA s.r.o».
На підставі акту перевірки від 04 квітня 2025 року №9879/07-07/44555880 контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 28.04.2025 №0133620707, яким ПП «ІЗІБАЙ» визначено суму штрафних санкцій за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності в розмірі 463 178, 90 грн.
Не погоджуючись із винесеним контролюючим органом податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закон України “Про валюту і валютні операції” від 21 червня 2018 року №2473-VIII (далі – Закон №2473-VIII).
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано приписами Закону №2473-VIIІ.
Стаття 13 Закону №2473-VIII визначає особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Відповідно до частини першої статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів.
Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно із частиною другою статті 13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
За правилами частини третьої статті 13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону №2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення №5).
Згідно із пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Пункт 23 розділу ІІ Положення №5 передбачає, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.
24.02.2022 з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи НБУ прийняв постанову №18 “Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану” (далі Постанова №18).
Постановою Правління НБУ №68 від 04.04.2022 Постанову №18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту:
“142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022”;
“144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні”.
В подальшому, до пункту 142 Постанови №18 вносились зміни і з 07.06.2022 цифри “902” було замінено цифрами “120”, а з 07.07.2022 - цифри “120” замінено цифрами “180” (постанови Правління НБУ №113, №142 відповідно).
Таким чином, за загальним правилом імпорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05.04.2022 по 07.06.2022 такі строки становили 90 календарних днів, з 07.06.2022 по 07.07.2022 - 120 календарних днів, з 07.07.2022 - 180 календарних днів. При цьому змінені Постановою №18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05.04.2022.
Як вбачається із акту перевірки від 04 квітня 2025 року №9879/07-07/44555880 у перевіреному періоді ПП «ІЗІБАЙ» здійснювалась зовнішньоекономічна діяльність.
Зокрема, між ПП «ІЗІБАЙ» та компанією «SK MERINACAA s.r.o» Словаччина, (Zizkova 9, 81102 Bratislava, Slovensko) укладено імпортний контракт №04/23-MER/IZI від 06.10.2023.
З метою виконання умов імпортного контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023, укладеного з компанією «MERINACAA s.r.o». – Словаччина, за даними АТ «ОКСІ БАНК» (лист від 23.01.2025 №1041-72/БТ) в адресу нерезидента перераховано валютних коштів в сумі 42 000,00 Євро, що еквівалентно по курсу НБУ на дату здійснення оплати 1 781 568, 60 грн, а саме - платіжна інструкція від 14.03.2024 на суму 42 000,00 Євро, граничний термін надходження ТМЦ 09.09.2024.
На виконання умов імпортного контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023, укладеного з компанією «MERINACAA s.r.o». – Словаччина по вищенаведеному авансовому платежу в адресу ПП «ІЗІБАЙ» надійшло та ТМЦ (Легковий автомобіль марки "TESLA", моделі - "MODEL X", ідентифікаційний номер (номер кузова) - НОМЕР_1 ) на загальну суму 42000,00 Євро/1 842 229,20 грн, а саме: МД ІМ 40 від 29.11.2024 №24UA205150017039U3 на суму 42 000,00 Євро/1 842 229, 20 грн.
За даними інформації АТ «ОКСІ БАНК» (лист від 23.01.2025 №1041-72/БТ) станом на 23.01.2025 по контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023, укладеного з нерезидентом «MERINACAA s.r.o». – Словаччина прострочена дебіторська заборгованість відсутня.
Перевіркою своєчасності розрахунків при здійсненні імпортних операцій підприємства та інформації АТ «ОКСІ БАНК» (лист від 23.01.2025 №1041-72/БТ) встановлено, що погашення дебіторської заборгованості в сумі 42000,00 Євро здійснено з порушенням граничних термінів, а саме: платіжна інструкція від 14.03.2024 на суму 42 000,00 Євро, граничний термін надходження ТМЦ 09.09.2024, МД ІМ40 від 29.11.2024 №24UA205150017039U3 на суму 42000,00 Євро/1 842 229, 20 грн.
Отже, актом про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 04 квітня 2025 року №9879/07-07/44555880 встановлено порушення п.3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та пункту 14 2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами і доповненнями) по контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023 укладеного з нерезидентом «MERINACAA s.r.o».
Вирішуючи спірні правовідносини, суд зауважує, що встановлені в ході проведення перевірки порушення підтверджуються матеріалами перевірки, в тому числі наявним в матеріалах листом АТ «ОКСІ БАНК» від 23.01.2025 №1041-72/БТ щодо того, що погашення дебіторської заборгованості в сумі 42000,00 Євро згідно контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023 здійснено з порушенням граничних термінів.
При цьому, суд зауважує, що у поданих заявах по суті спору позивач жодним чином не заперечує встановлені в ході проведення перевірки порушення по контракту №04/23-MER/IZI від 06.10.2023 та не надає жодних доказів в їх спростування.
З урахуванням зазначеного, встановлена згідно з актом податкової перевірки кількість днів, протягом яких відбулось порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів за вказаним контрактом також не є спірною між сторонами.
Натомість позивач вказує на те, що податкове повідомлення-рішення від 28.04.2025 року №0133620707, винесене на підставі акту перевірки від 04 квітня 2025 року №9879/07-07/44555880 підписане не уповноваженою на те особою, що є порушенням п.1 розділу ІІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків.
Надаючи оцінку таким доводам позивача, суд зазначає наступне.
Згідно з п.86.8 ст.86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до абзацу першого пункту 1 розділу ІІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків від 28 грудня 2015 року №1204, структурний підрозділ контролюючого органу, який склав податкове повідомлення-рішення відповідно до Кодексу, роздруковує його у двох примірниках (податкові повідомлення-рішення за формами «Ф» та «МПЗФ» - в одному примірнику) та після погодження з підрозділами правової роботи передає на підпис керівнику (виконувачу його обов`язків, його заступнику або уповноваженій особі) контролюючого органу.
Як вбачається з матеріалів справи, податкове повідомлення-рішення від 28 квітня 2025 року №0133620707 підписано виконувачем обов`язків заступника начальника Головного управління ДПС у Волинській області Володимиром Дяком, який відповідно до наказу №80 від 24 січня 2025 року «Про розподіл обов`язків між керівництвом Головного управління ДПС у Волинській області» виконував обов`язки заступника начальника Головного управління ДПС у Волинській області, що стверджується наявними в матеріалах справи наказом.
Відтак, враховуючи наведене, суд вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення підписано уповноваженою на те посадовою особою Головного управління ДПС у Волинській області.
Щодо доводів представника позивача про те, що до акту перевірки додано не всі додатки сформовані під час перевірки, судом встановлено наступне.
Згідно з пунктам 2, 3 розділу IV Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 20 серпня 2015 року №727 (далі – Порядок №727), усі додатки, які складені під час перевірки та містять інформацію про діяльність платника податку (крім додатків, що містять інформацію службового характеру, аналіз фінансово-господарської діяльності платника податків та про опрацювання встановлених ризикових операцій, матеріали зустрічних звірок), відомості або таблиці, в яких згруповані факти однотипних порушень та порушень, які повторюються, підписуються посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, та платником податків (керівником платника податків або уповноваженою ним особою) або їх законними представниками (у разі наявності) та додаються до двох примірників акта (довідки) документальної перевірки та є його (її) невід`ємною частиною.
Додатки, що містять інформацію з обмеженим доступом, службового характеру, аналіз фінансово-господарської діяльності платника податків та опрацювання встановлених ризикових операцій, матеріали зустрічних звірок додаються лише до примірника акта (довідки) документальної перевірки, який залишається в контролюючому органі.
До акта (довідки) документальної позапланової перевірки, документальної невиїзної перевірки додаються інформативні додатки залежно від питань, що підлягали перевірці.
Колегія суддів зазначає, що сам по собі акт податкової перевірки та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків у вигляді виникнення обов`язків, зміни чи припинення будь-яких прав платника податків, крім виникнення права на подання зауважень до акта. У разі незгоди платника податків (керівника платника податків або уповноваженої ним особи) з висновками документальної перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) документальної перевірки, яка була розпочата після 01.01.2021 (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), він має право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до Податкового кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки), які у разі їх подання стануть невід`ємною частиною (додатком) до акта (довідки) документальної перевірки (п. 5 розділу V Порядку №727).
ГУ ДПС у Волинській області на поштову адресу ПП «ІЗІБАЙ» було направлено акт перевірки рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, який було вручено позивачу – 10 квітня 2025 року, що підтверджується матеріалами справи та не заперечується позивачем.
Відтак, у разі незгоди з висновками контролюючого органу, викладеними в акті перевірки від 04 квітня 2025 року №9879/07-07/44555880 позивач мав право, передбачене п.86.7 статті 86 ПК України на заперечень та/або додаткових документів, однак таким не скористався.
Щодо доводів представника позивача про те, що «податкове повідомлення-рішення від 28.04.2025 року №0133620707 отримано у відповідь на адвокатський запит 06.06.2025, оскільки з невідомих причин воно не було доставлене поштовою службою, суд зазначає наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає ПК України.
Згідно із підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 75.1.2. пункту 75.1. статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Згідно із підпунктом 78.1.1 пункту 78.1. статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
Нормами пункту 78.4. статті 78 ПК України визначено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.
Особливості проведення документальної невиїзної перевірки передбачені статтею 79 ПК України.
Відповідно до пункту 79.1. статті 78 ПК України документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.
Згідно із пунктом 79.2. статті 78 ПК України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.
У разі надіслання (вручення) відповідно до статті 42 цього Кодексу платнику податків (його представнику) копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення позапланової невиїзної перевірки, шляхом надсилання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення документальна позапланова невиїзна перевірка (крім перевірки, визначеної статтею 200 цього Кодексу) розпочинається не раніше 30 календарного дня з дати надсилання такого повідомлення та копії наказу.
Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.
Відповідно до пункту 42.1. статті 42 ПК України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.
Згідно із пунктом 42.2. статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Нормами пункту 42.5. статті 42 ПК України визначено, що у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.
Отже, законодавець передбачив два окремих випадки, коли документи вважаються належним чином врученими платнику податків: надіслані за адресою платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові. Водночас, у разі надіслання документів поштою, крім отримання платником цієї кореспонденції на пошті, вони також вважаються врученими у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15.02.2024 у справі №640/9016/20.
Як встановлено судом, ГУ ДПС у Волинській області на поштову адресу позивача (43020, м. Луцьк, вул. Рівненська, 76-А) було направлено оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 28 квітня 2025 року №0133620707 рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, який було повернуто на адресу контролюючого органу з відміткою про повернення «за закінченням терміну зберігання» - 15 травня 2025 року.
В свою чергу, як визначено пунктом 45.2 статті 45 Податкового кодексу України передбачено, що податковою адресою юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) є місцезнаходження такої юридичної особи, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
При цьому, як вбачається з матеріалів справи, у позовній заяві, повідомленні про оскарження податкового повідомлення-рішення, скарзі до ДПС України вказана адреса позивача – 43020, м. Луцьк, вулиця Рівненська, 76А, на яку було направлено оскаржуване податкове повідомлення-рішення.
Крім того, згідно даних ІКС «Податковий блок» адресою платника податків є: Україна, 43020, Волинська область, Луцький район, місто Луцьк, вулиця Рівненська, будтнок 76А.
Відтак, суд вважає, що контролюючий орган виконав обов`язок щодо направлення на адресу позивача податкового повідомлення-рішення, яке не вручене позивачу з незалежних від контролюючого органу причин, а отже відповідно до п.42.4 ст.42 ПК України вважається врученим належним чином.
Відповідно до положень частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 5 статті 13 Закону № 2473-VIII, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті (частина восьма статті 13 Закону №2473-VIII).
Отже, з вищенаведених норм чинного законодавства, встановлено, що при встановленні порушення граничних строків розрахунків за операціями із експорту товарів - 365 календарних днів, а в умовах запровадження воєнного стану, за операціями із експорту товарів, здійснених, починаючи з 05 квітня 2022 року - 180 календарних днів, контролюючий орган має право на нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Оскільки позивачем було порушено строки розрахунку за операцією з імпорту товарів, тому відповідачем правомірно нараховано пеню за порушення вимог законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
З урахуванням висновків акту перевірки та обставин справи, суд приходить висновку, що відповідач при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 28.04.2025 року №0133620707 діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та законами України, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.
Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу Приватного підприємства «ІЗІБАЙ» слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Керуючись ст.ст.308,311,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «ІЗІБАЙ» залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 14 січня 2026 року у справі № 140/8035/25 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	А. Р. Курилець 	
судді	 	С. М. Кузьмич 	
 	 	О. І. Мікула  	
Повне судове рішення складено 03 червня 2026 року.