Справа№672/828/26 
Провадження №3/672/184/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 липня 2026 року        м. Городок
Суддя Городоцького районного суду Хмельницької області Пономаренко Л.Е., розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції №5 Хмельницького районного управління поліції ГУНП у Хмельницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , пенсіонера
за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВБА № 136657, складеним 09.06.2026 року, 21.05.2026 о 14 годині 00 хвилин в с.Сатанів по провулку Хоркуци ОСОБА_1 ображав нецензурними словами та погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.
Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії.
ОСОБА_1 в судовому засіданні вину свою не визнав, суду пояснив, що в той день виїжджав га головну дорогу по вузькому проїзду, в той момент на цю ж вулицю з головної дороги повернув інший автомобіль під керуванням ОСОБА_2 . Так як він вважав, що вона порушила правила дорожнього руху, вийшов з автомобіля і обурився, зазначивши, що водію треба вчити ПДР. Після цього повернувся до свого авто, здав назад, давши іншому автомобілю проїхати.
В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 , підтвердила обставини, розказані ОСОБА_1 , зазначивши, що вважає порушником правил дорожнього руху ОСОБА_1 . Він дійсно виходив з автомобіля, підійшов до її автомобіля і з застосуванням ненормативної лексики ображав її, дорікаючи незнанням ПДР. Але вона б хотіла, щоб він поніс відповідальність за те, що відбулося 28 травня, тобто через тиждень після тої події. В той день вона побачила ОСОБА_1 , який на вулиці розмовляв з двома працівниками поліції. Вона підійшла до них і запитала поліцейських хто був неправий в тій аварійній ситуації, що сталася 21 травня. ОСОБА_1 на це питання відреагував агресивно, почав виражатися нецензурною лайкою, викрикувати образливі фрази, які стосувалися її загиблого на війні сина, погрожуючи, що він загинув і інший син, який зараз захищає нашу країну, також загине. Після цього вона звернулася до поліції з заявою про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності. Саме поведінку останнього 28 травня вона вважає такою, що потребує реагування з боку державних органів, адже стосувалася пам`яті та гідності її сина, який віддав життя, захищаючи Україну.
Також судом були допитані свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які 21.05.26 перебували в автомобілі ОСОБА_2 та чули агресивну поведінку ОСОБА_1 .. 
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов до такого.
Відповідно до положень ст.9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнаються протиправні, винні (умисні або необережні) дії або бездіяльність, які посягають на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, а також встановлений порядок управління і які тягнуть за собою застосування адміністративно-правових санкцій.
Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до ст.278 КУпАП, орган який розглядає справу про адміністративне правопорушення, вирішує також питання, чи правильно складено протокол про адміністративне правопорушення і виходячи з цього, не вправі вийти за межі протоколу.
Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян
Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.
Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.
Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.
З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.
Верховний Суд України у постанові від 04 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.
Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.
Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю
Таким чином, з матеріалів справи не вбачається, що ОСОБА_1 вчинив дії з мотивів очевидної неповаги до суспільства, громадського порядку чи спокою громадян. Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, подія сталася на ґрунті створення аварійної ситуації на дорозі. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.
Що стосується подій 28 травня 2026, про які говорила потерпіла ОСОБА_2 , вони не включені в фабулу обвинувачення і не можуть оцінюватися судом при ухваленні рішення по цій справі.
Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Отже, з досліджених матеріалів справи не вбачається в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
За такого, суд дійшов до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 дій, спрямованих на порушення громадського порядку, тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.247, 294 КУпАП,
П О С Т А Н О В И В :
Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо  ОСОБА_1  за ст.173 КУпАП закрити - у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена у десятиденний строк з дня її проголошення до Хмельницького апеляційного суду.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст. 32, ст. 32-1 КУпАП.

Суддя        Л.Е.Пономаренко