Справа № 629/9110/25
Номер провадження 2/629/415/26 
РIШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2026 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі головуючого судді Ткаченко О.А., за участю секретаря Торенко Ю.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, - 

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить визначити йому ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк, терміном три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .В обґрунтування позовних вимог зазначає, що після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно. Згідно заповіту від 15.10.2020. ОСОБА_3 , заповів йому земельну ділянку, яка на праві власності належала померлому. 16.12.2025 йому стало відомо про смерть ОСОБА_3 , після чого він з метою оформлення спадщини в звернувся до нотаріуса, однак з`ясувалося, що 6-ти місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропустив, тому змушений звернутися до суду з даним позовом.
Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягав, з наведених в позові підстав.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти позовних вимог не заперечує, вважає, що строк для прийняття спадщини відповідач пропустив з поважних причин, зазначила, що спадщину не прийняла, заяв про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавала і за продовженням строку для прийняття спадщини звертатись до суду не буде.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 28.03.2025 року, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , який на день смерті проживав за адресою: АДРЕСА_1 , (а.с.6,11).
Після його смерті залишилось спадкове майно – земельна ділянка з кадастровим номером 6323981200:04:000:0155, площею 5,8464 га, яка розташована на території Єлизаветівської сільської ради Лозівського району Харківської області, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії Р2 №777431 від 29.12.2002, витягом з державного реєстру речових прав №347951391 від 26.09.2023, з яких вбачається, що ОСОБА_3 є власником вищезазначеної земельної ділянки (а.с.9,10)
За життя, 15.10.2020 року, ОСОБА_3 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Лозівського районного нотаріального округу Харківської області Даниленко Н.В., зареєстрований в реєстрі за №1268, яким заповів ОСОБА_1 після його смерті земельну ділянку площею 5,8464 га, кадастровий номер 6323981200:04:000:0155, яка знаходиться на території Єлизаветівської сільської ради Лозівського району Харківської області (а.с.8). 
Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 83649978 від 17.12.2025 року, на підставі заяви ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Лозівського районного нотаріального округу Харківської області Даниленко Н.В., заведена спадкова справа №151/2025 (а.с. 38).
Частиною 2 ст.1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Згідно до ст.1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Відповідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
17.12.2025 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Лозівського районного нотаріального округу Харківської області Даниленко Н.В. з заявою про прийняття та оформлення спадку, після смерті ОСОБА_3 , але останньому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, в зв`язку з тим, що він пропустив встановлений Законом шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.35).
Статтею 1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Як встановлено в судовому засіданні, позивач пропустив строк для прийняття спадщини оскільки на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем не проживав, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку для прийняття спадщини.
З правових позицій пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно правової позиції яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі №6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, враховуючи свободу заповіту ОСОБА_3 , як фундаментальний принцип спадкового права, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем ОСОБА_1 поважними та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Керуючись ст.12,13,76,81,89,259,264,265,268 ЦПК України ст.1268,1270,1272 ЦК України, суд, - 
ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк, достатній для подання заяви до нотаріальної контори на прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном три місяці.
Рішення може бути оскаржено в Харківський апеляційний суд через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 . 
Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Суддя      Олександр ТКАЧЕНКО