справа № 991/3783/26
провадження № 21-з/991/21/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А

10 червня 2026 року          місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 , 

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_5 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 06.05.2026 р., -

в с т а н о в и л а:
Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 06.05.2026 р. частково задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_5 , скасовано ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.04.2026 р. про повернення ОСОБА_5 скарги на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою, та призначено новий розгляд скарги слідчим суддею Вищого антикорупційного суду (т. 1 а.с. 123-125). 
14.05.2026 року на розгляд до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла заява ОСОБА_5 про роз`яснення вищевказаної ухвали, зокрема: 1) чи допускає колегія суддів невнесення відомостей до ЄРДР без проведення повного пакунку слідчих дій у випадку, якщо можливо упереджений слідчий або суд вважає викладені у заяві відомості «недостатніми», «необґрунтованими» або «непереконливими», 2) чи передбачає КПК України стадію попередньої оцінки достатності доказів до внесення відомостей до ЄРДР, 3) чи має право слідчий суддя на стадії вирішення питання про прийнятність скарги оцінювати наявність або відсутність ознак складу кримінального правопорушення та якою нормою права це передбачено, 4) чи не призводить викладений у мотивувальній частині ухвали підхід до фактичного створення механізму корумпованості з підстав попередньої «фільтрації» заяв про кримінальні правопорушення, який прямо не передбачений КПК України.
Заявник зазначає, що ухвала Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 06.05.2026 р. не містить чіткого розмежування між перевіркою формальної наявності відомостей у заяві та оцінкою достатності або доказовості викладених у ній обставин. Фактично висновки колегії суддів допускають застосування практики попередньої «фільтрації» заяв про кримінальні правопорушення до внесення відомостей до ЄРДР. Натомість, положення ч. 1 ст. 214 КПК України передбачають імперативний обов`язок слідчого невідкладно внести відомості до ЄРДР після подання заяви про злочин. При цьому, КПК України прямо не передбачає стадії попередньої перевірки доказів, стадії оцінки переконливості заяви, стадії перевірки достатності доказової бази до внесення відомостей до ЄРДР (а.с. 1-3). 

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви.
Учасники апеляційного провадження, належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, до суду не прибули. 
Враховуючи викладене, а також те, що неприбуття учасників провадження за умови їх належного повідомлення не перешкоджає судовому розгляду, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду заяви про роз`яснення судового рішення за їх відсутності. 
Заслухавши суддю-доповідача та перевіривши доводи, викладені у заяві, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Постановою Великої Палати Верховного Суду від 08.08.2019 р. у справі № 202/4467/14-к визначено, що роз`яснення рішення суду є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (ухвала Верховного Суду України від 13.07.2016 р. у справі № 21-452іп16).
Виходячи зі змісту вказаної норми, роз`ясненню підлягають не мотиви та підстави для прийняття судового рішення, а його суть. При цьому, необхідність роз`яснення рішення зумовлюється його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати, або є ймовірність неправильного виконання рішення внаслідок його неясності. 
Фактично, здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду.
У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо. Якщо заявником порушується питання про зміну рішення або про внесення до нього нових даних, або про роз`ясненні мотивів прийняття рішення, способу, порядку його виконання, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.
Таким чином, роз`яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, які стосуються недотримання його ясності та визначеності, оскільки судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час його виконання.
Звертаючись до суду із заявою про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 06.05.2026 р., заявник фактично просить роз`яснити не її зміст, а норми чинного законодавства, та надати відповіді на поставлені ним питання з приводу тлумачення колегією суддів норм КПК України та можливості їх застосування у конкретних правовідносинах, а також мотиви постановленої ухвали, що не може бути предметом роз`яснення судового рішення у порядку ст. 380 КПК України.
Натомість, дослідженням матеріалів провадження встановлено, що зміст ухвали суду від 06.05.2025 р. викладено у доступній та зрозумілій формі, в ній чітко та конкретно наведені висновки суду по суті предмету судового розгляду та з посиланням на мотиви прийнятого рішення, а також норми діючого законодавства. За таких обставин, зазначена ухвала є зрозумілою та не містить жодних положень, щодо яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння чи виконання, тоді як доводи заяви про її роз`яснення фактично зводяться до тлумачення норм законодавства та надання відповідей на поставлені у ній питання.
При цьому, колегія суддів не вбачає наявності жодної з можливих підстав для роз`яснення зазначеної ухвали, оскільки при її постановленні судом дотримані вимоги ч. 1 ст. 372 КПК України, зазначено мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, положення закону, якими він керувався, а також вказано відповідні висновки суду. За викладених обставин, підстави для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення відсутні. 
Керуючись ст. ст. 369-372, 404, 407, 418, 419, 532 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні заяви ОСОБА_5 про роз`яснення ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 06.05.2026 р. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя                      ОСОБА_1 

судді           ОСОБА_2 

ОСОБА_3