ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
79014, місто Львів, вулиця Личаківська, 128
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.05.2026 Справа № 914/3021/25 
Господарський суд Львівської області в складі судді  Запотічняк О.Д.
за участю секретаря судових засідань Яремко В.Я. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу 
за позовом: Львівського міського комунального підприємства "Львівтеплоенерго", м. Львів,
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю “Газорозподільні мережі України” в особі Львівської філії Товариства з обмеженою відповідальністю “Газорозподільні мережі України”, м. Львів
про: визнання недійсним рішення та скасування здійсненого донарахування необлікованого споживання природного газу
за участю представників сторін:
від позивача: Старенький О.С.;
від відповідача: Турчиняк Я.І.; Дубіцький В.П.;

Хід розгляду справи.
У провадженні Господарського суду Львівської області перебуває справа за позовом Львівського міського комунального підприємства "Львівтеплоенерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю “Газорозподільні мережі України” в особі Львівської філії Товариства з обмеженою відповідальністю “Газорозподільні мережі України” про визнання недійсним рішення та скасування здійсненого донарахування необлікованого споживання природного газу.
Ухвалою від 02.10.2025 суд залишив позовну заяву без руху та надав позивачу строк у 5 (п`ять) календарних днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою від 08.10.2025 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
Рух справи відображено в ухвалах суду, що містяться в матеріалах справи.
Зокрема, ухвалою від 15.04.2026 суд відклав судове засідання на 06.05.2026.
06.05.2026 суд заслухав заключні промови представників сторін та оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та час його проголошення – 20.05.2026.
20.05.2026 в судове засідання з`явилась представники сторін.
В судовому засіданні 20.05.2026 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.
Правова позиція позивача.
Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення від 16.06.2025 про задоволення акта про порушення №ЛФ/100-1313-25 від 24.04.2025 та скасувати здійснене Товариством з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» в особі Львівської філії донарахування необлікованого об`єму природного газу за період із 07:00 год 01.04.2025 по 11:00 год 15.04.2025 в обсязі 371 290,64 м.куб. на суму 7 367 620,99 грн.
На обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що спірний акт про порушення був складений працівниками відповідача за відсутності факту правопорушення, стверджує ,що у акті від 24.04.2025 не вказано ні конкретного виду порушення, ні обставин його виявлення, ні його суті.
Позивач наголошує на відсутності факту пошкодження лічильника газу, оскільки ні в акті про зняття засобу вимірювальної техніки на позачергову повірку, ні в протоколі повірки, ні в довідці про непридатність, ані в самому акті про порушення не зафіксовано жодних фактів наявності механічних пошкоджень цілісності конструкції корпусу, скла, захисних елементів чи ліній з`єднання лічильника. Оскільки засіб вимірювальної техніки не мав механічних пошкоджень та ознак умисного втручання, виявлена за результатами лабораторної повірки похибка на мінімальній витраті газу свідчить лише про природний знос приладу, що за наявності справного коректора об`єму газу не є правопорушенням споживача та не може бути підставою для нарахування відповідачами штрафних санкцій.
Окрім цього, позивач вказує на відсутність встановлених фактів роботи комерційного вузла обліку газу у позаштатному режимі. Складаючи акт контрольного огляду, працівники відповідача не виявили жодних передбачених розділом Х Кодексу ГРС ознак позаштатного режиму та не зазначили, у чому саме такі проявилися, як під час первинного огляду, так і після проведення позачергової повірки. 
За таких обставин, комісія з розгляду актів про порушення прийняла рішення про задоволення акта та здійснення розрахунку за номінальною потужністю обладнання за повної відсутності вини та факту порушення з боку позивача, що робить оскаржуване рішення відповідача незаконним та підлягає скасуванню.
Позивач звертає увагу суду на те, що оскаржуваний акт-розрахунок, який складається за результатами рішення комісії, взагалі не містить відомостей про правову підставу його здійснення (рішення комісії) та про визначену главою 4 розділу ХІ Кодексу ГРС методику нарахування обсягів газу. Натомість єдиною причиною виконання цього розрахунку відповідач зазначив довідку про непридатність лічильника №35-ЛГ-03505 від 24.04.2025 року. Проте, на думку позивача, сама по собі технічна непридатність ЗВТ, встановлена за результатами позачергової повірки, не є самостійною підставою для перерахунку споживачу об`єму розподіленого газу. Законною підставою для такого перерахунку може виступати виключно правомірне рішення комісії про задоволення акта за наявності реального порушення, передбаченого главою 2 розділу ХІ Кодексу ГРС. До того ж із рішення комісії від 16.06.2025 та з протоколу №155/06-25 від 16.06.2025 взагалі не вбачається, за яке саме конкретне правопорушення із передбачених підпунктом 1 пункту 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС було прийнято рішення про задоволення акта. 
Позивач наголошує, що навіть за наявності складу правопорушення (підтвердженого належним чином), визначення обсягів донарахованого газу та його вартості мало здійснюватися у відповідності до пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС .
Зважаючи на викладене, позивач просить суд визнати недійсним рішення комісії відповідача від 16.06.2025 про задоволення акта про порушення № ЛФ/100-1313-25, а також скасувати у повному обсязі здійснене на його підставі донарахування обсягу природного газу в розмірі 371 290,64 куб. м на суму 7 367 620, 99 грн.
Правова позиція відповідача.
Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач вважає їх безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. 
На думку відповідача, у випадку, коли лічильник газу споживача визнано непридатним через те, що його похибка перевищує допустимі значення за результатами позачергової повірки, має місце саме позаштатний режим роботи комерційного вузла обліку газу (КВОГ) загальмованість зчитувального механізму при фактичній витраті природного газу, внаслідок чого приладовий облік є некоректним, а засіб вимірювальної техніки (ЗВТ) не забезпечує єдність вимірювань. Інше тлумачення норм законодавства надаватиме можливість споживачам безпідставно набувати право власності на природний газ за рахунок оператора ГРМ, що суперечитиме концепції правової держави. 
Доводи позивача про порушення процедури розгляду акта про порушення не відповідають дійсності та спростовуються неухильним дотриманням відповідачем вимог Кодексу газорозподільних систем.
Відповідач стверджує, що вказане порушення підпадає під дію підпункту 1 пункту 3 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, а саме: пошкодження ЗВТ або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого споживання природного газу обліковується некоректно (за умов відсутності вини споживача). 
Відповідач відхиляє доводи позивача щодо порушень під час складання та розгляду спірного акта про порушення №ЛФ/100-1313-25 від 24.04.2025.
Окремо відповідач наголошує, що під час складання акта про порушення №ЛФ/100-1313-25 від 24.04.2025 року, уповноважений представник споживача відмовився від підписання цього документа та проставлення своїх зауважень на місці. 
З огляду на викладене, відповідач просить суд повністю відмовити в задоволенні позовних вимог.
Фактичні обставини справи встановлені судом.
Судом встановлено, що Львівське міське комунальне підприємство «Львівтеплоенерго» (далі позивач) є споживачем природного газу, розподіл якого здійснюється Львівською філією Товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України» (далі - відповідач / оператор ГРМ).
01.09.2023 між позивачем та відповідачем укладений типовий договір розподілу природного газу шляхом підписання заяви-приєднання № 42АТ0105Е2CS-23.
Одним із об`єктів позивача, на який здійснюється розподіл природного газу, є котельня, розташована за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, 362а (1 черга). Зазначений об`єкт обладнаний комерційним вузлом обліку природного газу (ВОГ), до складу якого входять: лічильник газу промисловий типу ЛГК-200 G-1000, заводський номер №7384, 2001 року випуску (із діапазоном вимірювання: максимальна витрата 1600,00 м.куб./год, мінімальна витрата 80,00 м.куб./год); коректор об`єму газу типу ОЕ-VP (згідно з Додатком №8 до матеріалів справи).
Суд встановив, що вказаний засіб вимірювальної техніки (ЗВТ), лічильник газу ЛГК-200 №7384, пройшов чергову періодичну повірку 23.05.2023, за результатами якої було видано чинне свідоцтво про повірку ЗВТ (Додаток №10 до матеріалів справи).
На виконання Розпорядження Львівського міського голови №146 від 11.04.2025, директором ЛМКП «Львівтеплоенерго» було видано Наказ №Н-235-04/25 від 14.04.2025 «Про завершення опалювального сезону 2024– 2025 рр.», яким наказано зупинити роботу сезонних котелень з 14 квітня 2025 року.
14.04.2025 позивач надіслав на адресу відповідача офіційне повідомлення (лист №21-4105-04/25), у якому поінформував Оператора ГРМ про закінчення опалювального сезону, припинення подачі газу на котли центрального опалення (включаючи об`єкт по вул. Шевченка, 362а) та намір встановити заглушки на газових вводах. Цим же листом позивач просив направити уповноважених представників Оператора ГРМ для проведення опломбування запірних пристроїв та заглушок перед ГРП (ШРП, ГРУ) (Додаток №7 до матеріалів справи).
16.04.2025 під час візиту на об`єкт позивача (котельню по вул. Шевченка, 362а) працівниками відповідача було складено Акт контрольного огляду вузла обліку та Протокол про направлення лічильника газу ЛГК-200 №7384 на позачергову повірку. Як вбачається з матеріалів справи, підставою для такого рішення в Акті контрольного огляду було зазначено «різницю показів між лічильником та коректором». Представник Позивача під час підписання акта висловив незгоду та вимагав письмового обґрунтування причин проведення позачергової повірки.
24.04.2025 Державним підприємством «Львівстандартметрологія» в лабораторії ЛФ ТОВ «Львівгаз» проведено позачергову повірку лічильника ЛГК-200 №7384. Відповідно до Протоколу повірки встановлено, що середньозважена похибка лічильника становить мінус 0,63%, проте на мінімальній витраті (80,0 м.куб./год) похибка вимірювання склала мінус 5,13%, що перевищує максимально допустиме значення. На підставі цього ДП «Львівстандартметрологія» видало Довідку про непридатність засобу вимірювальної техніки №35-ЛГ-03505 від 24.04.2025 (Додаток №15).
24.04.2025 в лабораторії Оператора ГРМ було складено Акт про порушення №ЛФ/100-1313-25. Фіксація порушення здійснена на підставі підпункту 1 пункту 3 глави 2 Розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, а саме: «пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно». Представник споживача підписав Акт із зауваженнями та запереченнями (Додаток №16). У пункті 7 Акта зазначено про долучення довідки про непридатність ЗВТ, а в пункті 8 визначено дату засідання комісії з розгляду акта - 26.05.2025.
16.06.2025 відбулося засідання Комісії ЛФ ТОВ «Газорозподільні мережі України» з розгляду актів про порушення , за результатами якого прийнято рішення про задоволення Акта про порушення №ЛФ/100-1313-25 від 24.04.2025 на підставі пункту 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС (Додаток №17).
На підставі вказаного рішення комісії, членами комісії відповідача складено Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Згідно з цим документом, керуючись п.п. 1 п. 3 гл. 2 Розділу ХІ Кодексу ГРС (за номінальною потужністю всього газоспоживаючого обладнання котельні), позивачу здійснено донарахування газу за період з 07:00 год 01.04.2025 по 11:00 год 15.04.2025 в обсязі 371 290,64 м.куб. на загальну суму 7 367 620,99 грн. (Додаток №21).
25.07.2025 позивач отримав супровідний лист відповідача №ЛФ/100/Вих-13625/104/3-25 від 22.07.2025, до якого було додано рахунок на оплату №81872 від 16.07.2025 на суму 7 367 620,99 грн. та згаданий Акт-розрахунок (Додаток №19).
Оцінка суду. 
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Предметом спору у цій справі є вимога позивача про визнання недійсним та скасування рішення постійно діючої комісії з розгляду актів про порушення Львівської філії товариства з обмеженою відповідальністю «Газорозподільні мережі України», оформленого протоколом засідання від 16.06.2025 року №155/06-25, яким затверджено акт про порушення від 24.04.2025 року №ЛФ/100-1313-25 та проведено перерахунок (донарахування) об`єму розподіленого (спожитого) природного газу за номінальною потужністю невимірювального газового обладнання.
Згідно з матеріалами справи, комерційний облік природного газу на об`єкті споживача здійснювався за допомогою комерційного вузла обліку природного газу (КВОГ), який відповідно до акта зняття складових комерційного ВОГ від 16.04.2025 року складався з таких елементів: промислового лічильника газу ЛГК-200 G-1000 (заводський номер 7384), коректора об`єму газу ОЕ-VPT (заводський номер 27034), вбудованого перетворювача тиску та вбудованого перетворювача температури.
У зв`язку з необхідністю перевірки придатності засобів вимірювальной техніки (ЗВТ) до застосування, 16.04.2025 відповідачем було знято та скеровано вказаний лічильник газу для проведення позачергової повірки.
За результатами проведення позачергової повірки ДП «Львівстандартметрологія» було встановлено, що промисловий лічильник газу ЛГК-200 G-1000 є метрологічно непридатним до подальшої експлуатації через перевищення гранично допустимої похибки. На підставі проведених досліджень було видано довідку про непридатність засобу вимірювальної техніки від 24.04.2025 №35-ЛГ-03505. Відповідно до офіційного протоколу позачергової повірки, метрологічна похибка вказаного приладу обліку становила мінус 5,13%.
На виконання вимог пункту 1 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, за фактом виявлення некоректного обліку, працівниками Львівської філії оператора ГРМ 24.04.2025 року (у день встановлення факту непридатності та отримання відповідних документів від метрологічної служби) було складено акт про порушення №ЛФ/100-1313-25. У пункті 4 зазначеного акта зафіксовано, що лічильник потребує ремонту згідно з результатами повірки, а в пункті 7 довідку про непридатність визначено як невід`ємну складову акта.
Оцінюючи правомірність дій відповідача щодо кваліфікації виявленого факту як порушення та застосування наслідків у вигляді перерахунку об`ємів газу, суд виходить з такого.
Згідно з пунктом 2 глави 6 розділу X Кодексу ГРС протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових оператор ГРМ та споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) проводять такі спільні дії: контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу); перевірку комерційного ВОГ та його складових відповідно до вимог цього Кодексу, зокрема контрольний огляд вузла обліку; монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт. Контрольний огляд вузла обліку здійснюється оператором ГРМ за необхідності, але не рідше ніж один раз на шість місяців.
Положеннями пункту 4 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС встановлено, що за збереження і цілісність комерційних і дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування.
Відповідно до пункту 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.
Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: 1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо; 2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу; 3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ; 4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення; 5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів; 6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.
Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об`ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.
Положеннями пункту 7 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору. Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі ХІ цього Кодексу.
Підпунктом 1 пункту 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС визначено, що до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як "не з вини споживача"), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно.
Положенням підпункту 1 пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС визначено, що у разі виявлення Оператором ГРМ пропущення строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача, несправності лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску), що сталася внаслідок його пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з урахуванням того, що при визначенні лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску) непридатними до застосування за результатами позачергової або експертної повірки, а також при пропущенні строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача об`єм переданого (прийнятого) газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання - перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. У разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.
У пункті 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС (абзаци 1-3) визначено обов`язки власника (користувача) комерційного ВОГ у випадку виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, до яких належить також лічильник, та перелік ситуацій, які кваліфікуються як позаштатний режим роботи.
Так, у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.
Судом встановлено, що за наслідками обстеження лічильника газу на об`єкті позивача встановлено позаштатний режим роботи, у зв`язку з чим ЗВТ направлено на позачергову повірку, за результатами якої визнано позаштатний режим роботи встановлено, що похибка вимірювання лічильника (Qmin – 80,0 куб.м./год) перевищує допустиме значення: - 5, 13%., середньозважена похибка складає -0,63%. На підставі вказаного протоколу видано довідку №35-ЛГ-03505 про непридатність ЗВТ, підставою чого вказано, що похибка перевищує допустиме значення.
В подальшому за результатами розгляду Акта про порушення комісія провела перерахунок об`єму природного газу позивачу відповідно до вимог Кодексу ГРМ: а саме встановлено порушення підпункту 1 пункту 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРМ та за період з 01.04.2025 по 15.04.2025 здійснено обрахунок газу у кількості в об`ємі 371 290, 64 м.куб на загальну суму 7 367 620, 99 грн.
Суд встановив, що здійснений відповідачем розрахунок вартості природного газу, яка повинна бути компенсована оператору ГРМ, відповідає вимогам Кодексу ГРС та встановленій процедурі, а належних доказів на спростування обґрунтованості здійсненого відповідачем розрахунку позивачем не надано.
Суд звертає увагу, що запроваджений у пункті 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС, підхід дозволяє кваліфікувати пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або роботу комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, як порушення "не з вини споживача", оскільки хоча споживач у цих випадках не здійснює несанкціонованого втручання, водночас може виявити пошкодження ЗВТ/лічильника газу (механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з`єднання) або позаштатний режим роботи, що за пунктом 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС охоплює ситуації, які споживач може виявити.
Подібну правову позицію викладено в постановах Верховного Суду від 02.12.2020 у справі № 906/962/18, від 04.10.2018 у справі № 910/5282/17, від 04.03.2020 у справі №910/2929/18.
Беручи до уваги усе наведене у його сукупності, суд вважає, що позовні вимоги, з наведених позивачем підстав, є недоведеними та є такими, що не підлягають задоволенню.
На основі системного аналізу вказаних норм суд зазначає, що покази КВОГ споживача можуть братися до уваги оператором ГРМ та використовуватися для взаєморозрахунків виключно в тому разі, коли прилад здійснює облік у межах допустимих похибок, визначених технічною документацією. Фіксація похибки у мінус 5,13% свідчить про те, що прилад вийшов за межі дозволеного класу точності, а отже, такий стан вимірювань юридично не забезпечує єдність та достовірність комерційного обліку природного газу в спірний період.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 глави 2 розділу XI Кодексу ГРС, до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових, які кваліфікуються як порушення не з вини споживача, але внаслідок яких здійснюється перерахунок спожитого об`єму природного газу, належать пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата газу обліковується некоректно.
Абзац 2 пункту 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС містить перелік ознак, що свідчать про позаштатний режим роботи КВОГ, де підпунктом 2 визначено загальмованість зчитувального механізму при фактичній витраті газу, а підпунктом 6 інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.
Суд дійшов висновку, що метрологічна похибка у розмірі мінус 5,13% за своїм технічним змістом свідчить про незадовільну роботу механічних елементів лічильника, через що прилад фактично не реагував на реальний потік газу належним чином, пропускаючи його без повного відображення. Така похибка, що призвела до видачі довідки про непридатність ЗВТ, повністю підпадає під юридичне визначення позаштатного режиму роботи КВОГ. Чинне законодавство не пов`язує настання наслідків позаштатного режиму із конкретним розміром або критичною величиною похибки лічильника. Сам факт визнання приладу непридатним означає, що витрата газу обліковувалася некоректно, що тягне за собою обов`язковий перерахунок розподіленого об`єму газу згідно з вимогами Кодексу ГРС та умовами пункту 5.3 договору розподілу.
Суд відхиляє аргумент позивача про те, що за наявності технічно справного коректора об`єму газу ОЕ-VPT відповідач безпідставно проігнорував його відомості та відмовився здійснювати розрахунок за даними електронного обчислювача.
Відповідно до визначення, наведеного у пункті 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС, коректор об`єму газу — це сукупність засобів вимірювальної техніки, які вимірюють тиск і температуру газу, що протікає у вимірювальному трубопроводі, та обчислюють об`єм газу за стандартних умов, перетворюючи вихідні сигнали від лічильника газу. Коректор підключається до лічильника за допомогою гнучкого кабелю, через який від лічильника до коректора передаються первинні імпульси. Таким чином, виходячи з технічного функціоналу та архітектури побудови КВОГ, коректор самостійно об`єм газу не вимірює, а є повністю залежним від первинних сигналів, отриманих від механічного лічильника газу.
Оскільки механічний лічильник працював із недопустимою метрологічною похибкою мінус 5,13% і не фіксував повного реального об`єму газу в робочих умовах, імпульси, які передавалися по кабелю на коректор, були пропорційно зменшеними та недостовірними. Коректор здійснював приведення до стандартних умов на основі завідомо викривлених первинних даних, отриманих від непридатного лічильника. Відтак, відомості коректора не можуть вважатися відображенням точного обліку у випадку, коли первинний лічильник газу веде неправильний обмір.
Суд зазначає, що твердження відповідача у його письмових запереченнях про відмову представника споживача від надання будь-яких пояснень чи підпису спростовуються матеріалами справи, зокрема безпосереднім змістом самого акта про порушення, у якому уповноваженою особою позивача власноруч було внесено письмові зауваження та незгоду з виявленим фактом.
Разом з тим, наявність зауважень споживача в акті або його незгода з висновками працівників оператора ГРМ є реалізацією його права, передбаченого Кодексом ГРС, проте сама по собі не є підставою для визнання акта недійсним. Оцінюючи зміст зауважень позивача, внесених до акта, суд дійшов висновку, що вони зводяться виключно до технічної незгоди з оцінкою роботи лічильника, що повністю спростовується офіційним документом державного повірителя - довідкою ДП «Львівстандартметрологія» про непридатність ЗВТ.
У постанові Верховного Суду по справі № 922/3174/19 від 08 липня 2021 року викладено такий правовий висновок До акту про порушення не висуваються вимоги щодо обґрунтування порушень. В зазначеному документі має міститись лише посилання на виявлене порушення, тобто фіксація самого факту.
Акт про порушення оформлений у відповідності до форми, наведеної в додатку 21 до Кодексу ГРС, містить усі необхідні реквізити, підписи представників оператора ГРМ та зауваження самого споживача, що свідчить про дотримання загальної процедури його складання. 
Пунктом 2 глави 6 розділу X Кодексу ГРС протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових оператор ГРМ та споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) проводять такі спільні дії: контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу); перевірку комерційного ВОГ та його складових відповідно до вимог цього Кодексу, зокрема контрольний огляд вузла обліку; монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт. Однак всупереч даної норми позивач в односторонньому порядку передав лічильник на експертизу, що прешкодило в подальшому в установленому порядку передати даний лічильник на експертизу та використати знання спеціаліста в цій галузі для підтвердження чи спростування доводів сторін щодо справності чи поломки даного лічильника. Несправність лічильника призвела до спотворення показів коректора об"єму газу .а тому за цих умов покази коректора не можна вважати достовірними
Таким чином, виявлена неточність у запереченнях відповідача щодо поведінки представника споживача не спростовує зафіксованого державним повірителем метрологічного факту роботи ВОГ в позаштатному режимі та не свідчить про такі процедурні порушення, які могли б слугувати самостійною підставою для скасування рішення комісії.
Беручи до уваги, що матеріалами справи повністю доведено факт роботи КВОГ у позаштатному режимі із похибкою мінус 5,13%, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Кодексом ГРС. 
Суд виснує, що доводи позивача про порушення складання акту не найшли свого підтвердження в матеріалах справи, оскільки в акті достатньо посилання на порушену норму та довідку про непридатність від 24.04.2025 та не висуваються вимоги до акту щодо обгрунтованості порушення , яке підтверджується в совокупності із іншими доказами. 
Оскаржуване рішення комісії оператора ГРМ, оформлене протоколом №155/06-25, є законним, обґрунтованим, а позовні вимоги про його скасування є безпідставними та задоволенню не підлягають.
Відповідно до вимог ч.1 ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
У відповідності до ст.76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Зі змісту ст. 77 ГПК України, вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.
Статтею 86 ГПК України, встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
У зв`язку з викладеним, враховуючи вищенаведені положення норм чинного законодавства України, приймаючи до уваги встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про те, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю.
Судові витрати.
Витрати зі сплати судового збору відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України залишаються за позивачем.
Керуючись ст. ст. 2, 13, 73, 74, 76-78, 86, 129, 236-241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В :
В задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Західного апеляційного
господарського суду в порядку, встановленому розділом IV ГПК України. 
Повний текст рішення складено та підписано 01.06.2026.

Суддя Запотічняк О.Д.