19 червня 2026 р. 
Справа № 644/ 4485 /26
Провадження № 3/644/ 1188 /26

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
по справі про адміністративне правопорушення

19 червня 2026 року м. Харків

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі – судді Сітало А.К., 
розглянувши адміністративний матеріал по справі про адміністративне правопорушення, який надійшов з групи ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП у відношенні: 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), уродженця м. Ізюм Харківської області, громадянина України, військовослужбовця перебуваючого на військовій службі у військовій частині НОМЕР_2 на посаді стрільця-снайпера, військове звання солдат, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,
У С Т А Н О В И В:
23.04.2026 до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення № ДНХІ-2079 складений 17.04.2026 помічником начальника групи охорони та патрульно – постової служби взводу охорони та патрульно –постової служби роти ІНФОРМАЦІЯ_3 – молодшим сержантом ОСОБА_2 відносно військовослужбовця ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП.
Відповідно до протоколу ОСОБА_1 17.04.2026 о 13-50 год. виконував обов`язки військової служби в стані алкогольного сп`яніння на території тимчасової дислокації підрозділу військової частини НОМЕР_2 , який розташовувався в АДРЕСА_3 , чим вчинив правопорушення, передбачене ч.3 ст.172-20 КУпАП.
В судове засідання  ОСОБА_1 не з`явився, про час та дату судового розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових повісток на адресу, яка зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення. Також  ОСОБА_1 отримані надіслані судом смс-повідомлення в яких міститься інформація про дату та час розгляду справи, що підтверджується довідками про доставку смс-повідомлень. Суд також враховує те, що  ОСОБА_1 відомо про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, оскільки останнім підписаний вказаний протокол.Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. 
На підставі викладеного, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності відповідно до положень ч. 2 ст. 268 КУпАП за наявними матеріалами справи.
Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до наступного. 
Згідно ст. 1 Закону України «Про оборону України» особливий період - це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022 року введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року, дія якого неодноразово продовжувалася та триває на час розгляду справи.
Таким чином, на час вчинення адміністративного правопорушення та розгляду справи діє особливий період, який настав з моменту введення воєнного стану в Україні.
Частиною першою статті 172-20 КУпАП передбачена відповідальність за розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів, або поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, або виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння, а також відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння. 
Відповідальність за частиною третьою статті 172-20 КУпАП передбачена за дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду. 
Відповідно до 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
На підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП суду надано протокол про адміністративне правопорушення ДНХІ-2079 від 17.04.2026 року в якому в графі факт вчиненого правопорушення підтверджують свідки наявні позначки «-», у зв`язку з чим можна зробити висновок, що під час проходження ОСОБА_1 огляду на стан алкогольного сп`яніння свідки не залучались.
До протоколу також додано пояснення ОСОБА_1 про визнання ним своєї вини; копію витягу з Наказу від 30.01.2026 за № 5-нод/ДСК, копію військового квитка ОСОБА_1 та роздруківку технічного засобу – газоаналізатору «Алконт-М», відповідно до якого  ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння, результат огляду склав 2,03 проміле.
Разом з тим, визнання провини особою відносно якої складено протокол, не тягне за собою притягнення до відповідальності, оскільки суд оцінює надані докази із складеним протоколом щодо їх належності, допустимості.
Огляд військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, проводиться на підставі ст. 266-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Частиною 2 ст. 266-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що огляд військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, щодо яких є підстави вважати, що вони у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, виконують обов`язки військової служби або перебувають на території військових частин, проводиться посадовою особою, уповноваженою на те начальником органу управління Військової служби правопорядку у Збройних Силах України або командиром (начальником) військової частини (установи, організації, підприємства, закладу, підрозділу), іншого утвореного відповідно до законів України військового формування, а також правоохоронного органу спеціального призначення, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів.
Частиною 6 ст. ст. 266-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що під час проведення огляду військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, з використанням спеціальних технічних засобів та тестів уповноважена посадова особа застосовує спеціальні технічні засоби відеозапису, а в разі їх відсутності або неможливості застосування таких засобів огляд проводиться у присутності двох свідків. У випадку застосування спеціальних технічних засобів відеозапису матеріали відеозапису обов`язково долучаються до протоколу про адміністративне правопорушення. 
Тобто, застосування спеціальних технічних засобів відеозапису є обов`язковим, а у разі неможливості такої фіксації, передбачено порядок залучення до участі в процедурі огляду двох свідків.
Постанова суду, відповідно до ст.283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.
Судом встановлено, що у матеріалах справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 відсутні докази застосування спеціальних технічних засобів відеозапису під час проведення огляду останнього на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу – газоаналізатору «Алконт-М». З доданих суду матеріалів вбачається, що під час огляду ОСОБА_1 на стан сп`яніння свідки також не залучалися.
В протоколі також відсутні посилання на застосування технічних засобів та залучення свідків, диск з відеозаписом за фактом проведення огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння до протоколу не долучено.
Відповідно до ч. 9 ст. 266-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення огляд військовозобов`язаних та резервістів під час проходження зборів, а також військовослужбовців Збройних Сил України на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.
Оскільки огляд ОСОБА_1 проведено з порушенням вимог ст. 266-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тому суд вважає його недійсним.
Згідно ст.ст.9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, та що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі. 
Допущенні порушення при складанні матеріалів по справі про адміністративне правопорушення, позбавляють суд можливості здійснити повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а отже досягти завдань провадження в справі про адміністративне правопорушення.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-р 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.
Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Оцінюючи зазначені докази, суд бере до уваги, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, що офіційно засвідчує подію адміністративного правопорушення і відповідно до ст. 251 КУпАП є одними із джерел доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. 
Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення за відсутності будь-яких інших доказів не є беззаперечним доказом вини особи, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи і не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який передбачає співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій.
Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.
Необхідно, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.
При цьому відповідно до ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Наявні в матеріалах справи докази не можуть бути визнані належними доказами на підтвердження вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки свідчать лише про формальність зазначених у них обставин. 
Суд вважає, недотримання процедури та порядку проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, є істотним порушенням процедури проходження огляду, який передбачено ст. 266-1 КУпАП, виключає адміністративну відповідальність та порушує права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Згідно із п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.
Суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Враховуючи принцип презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.07.2020 року по справі № 463/1352/16-а (п. 39 постанови).
У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, та «Коробов проти України» від 21.10.2011 року, Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.
Враховуючи викладене вище, суд дійшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.172-20 КУпАП, не знайшов свого підтвердження, у зв`язку з цим, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ч. 1 ст.247 КУпАП. 
Керуючись ст. ст. 7, 9, 172-20, 245, 247, 252, 254, 255, 278, 280, 283, 284 КУпАП, суд,
П О С Т А Н О В И В:
Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 172-20 КУпАП, звільнивши його від адміністративної відповідальності. 
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Харківського апеляційного суду через Індустріальний районний суд м. Харкова в порядку визначеному ст. 294 КУпАП. 
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: А. К. Сітало