Справа № 675/530/26 
Провадження № 2-о/675/41/2026 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"19" червня 2026 р. м. Ізяслав
Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Короля О.В., за участю секретаря судового засідання Беліци М.О., учасників справи:
представника заявника: Дацишиної М.В.,
представника заінтересованої особи: не з`явилася,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 ; заінтересована особа: Ізяславська міська рада Шепетівського району Хмельницької області про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1  (по тексту рішення –  ОСОБА_2 , заявник) звернувся до Ізяславського районного суду Хмельницької області із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , являлася його рідною бабою.
В обґрунтування заяви вказує, що являється онуком ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка в свою чергу є матір`ю ОСОБА_4 , який є його батьком.
Вказує, що відповідно до повідомлення Ізяславської державної нотаріальної контори відкрита спадкова справа за №628/2012 після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Спадкове майно, з поміж іншого, складається із житлового будинку, що належить до колгоспного двору головою якого є ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Разом з цим, нотаріусом констатовано, що спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 являється її син ОСОБА_4 , який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав і помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Тим самим для підтвердження прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 необхідно для надати свідоцтво про народження батька, однак така інформація відсутня, а тому з метою реалізації спадкових прав після смерті батька, який спадщину прийняв після смерті своєї матері, але не оформив своїх спадкових, є необхідність встановити відповідний факт родинних відносин.
У судовому засіданні представник заявника заяву підтримала та просила її задовольнити з врахуванням показань свідка та наявних письмових доказів. Також вказала, що встановлення факту родинних відносин між заявником та його бабою можливий лише в судовому порядку та є потрібним для оформлення спадкових прав.
Представник заінтересованої особи подала письмову заяву про проведення розгляду справи за її відсутності з покликанням, що не заперечує щодо задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин.
Суд, вивчивши доводи заявника, заслухавши пояснення його представника у судовому засіданні, думку представника заінтересованої особи, викладену у письмовій заяві, допитавши свідка та перевіривши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №00057761737 від 16.04.2026.
При цьому, згідно довідки виконавчого комітету Ізяславської міської ради Шепетівського району Хмельницької області від 04.02.2026 №19 вбачається, що ОСОБА_3 до часу своєї смерті була зареєстрована в с. Дібровка Ізяславського району Хмельницької області разом: син ОСОБА_4 , невістка ОСОБА_5 , внук ОСОБА_6 , внук ОСОБА_1 , 18.02.1973. (Підстава: погосподарська книга №3 с.Завадинці за 1986 - 1990 роки).
Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 від 02.03.1973 слідує, що заявник  ОСОБА_1  народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , а його батьком був ОСОБА_4 .
Згідно свідоцтва про смерть НОМЕР_2 від 28.12.2002 встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
З матеріалів справи встановлено, що в Ізяславській державній нотаріальній конторі відкрита спадкова справа за №628/2012 після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . При цьому, спадкове майно складається із житлового будинку, що належить колгоспному двору головою якого є ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про право особистої власності на жилий будинок від 30.03.1990.
Згідно повідомлення Ізяславської державної нотаріальної контори №117/02-14 від 06.02.2026 спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 являється її син ОСОБА_4 , який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав. Також нотаріус роз`яснив заявнику в даній справі, що відповідно до ч. 1 ст. 120, ч. 2 ст. 123 ЦК УРСР 1963 майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності, а розмір частки члена двору встановлюється з огляду на рівність часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.
Згідно наданої копії спадкової справи №628/02-14/2012 після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , вбачається, що є законні вважати, що заявник (син останнього) є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину в установленом порядку за заповітом.
З досліджених судом доказів слідує, що заявник та ОСОБА_3 народилися в одному населеному пункті, проживали та були зареєстровані в одному й тому ж будинку, згідно даних погосподарських книг територіальної громади є онуком і бабою.
При всьому цьому, судом враховано також наступне.
Так, той факт, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , являлася рідною бабою для ОСОБА_1 підтверджений показаннями свідка ОСОБА_7 , яка надала детальні пояснення, що логічно та послідовно доповнювнють наявні матеріали справи та обставини, які викладені в самій заяві, що являється предметом розгляду, не суперечачи по своїй суті та змісту, і однозначно вказувала, що заявник та померла були онуком і бабою.
Свідок розповіла, що знає сім`ю заявника (його і бабу ОСОБА_8 ) із самого народження, скільки себе пам`ятає. Повідомила, що є односельцем заявника та його баби, а тому родинний зв`язок між цими особами для неї є очевидним, оскільки село, де всі вони проживали/проживають є маленьким, де кожен кожного добре знає.
Свідок розповіла, що ОСОБА_3 мала тільки єдиного сина ОСОБА_4 , який в свою чергу мав п`ятеро дітей, зокрема і ОСОБА_1 .
Також свідок вказувала, що їй достеменно відомо про родинний зв`язок кожного члена сім`ї ОСОБА_9 , зокрема, в силу службових обов`язків, так як вона працювала деякий час на посаді сільського голови, і, може підтвердити, як факт родинних зв`язків, так і те, що ОСОБА_1 з бабою проживали в одній хаті в селі Дібровка.
Проаналізувавши відомості, відображені у вказаних вище документах, наданих для суду фотографіях, які як і показання свідка логічно та послідовно доповнюють одне одного, не суперечать по своїй суті та змісту, суд вважає доведеними обставини, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , являлася рідною бабою для ОСОБА_1 , батьком якого був ОСОБА_4 .
Суд не вбачає суперечностей у наданих заявником документах, які можуть ставити під сумнів той факт, який просить встановити заявник, отримані в ході судового розгляду матеріали також не містять таких відомостей.
Як визначає п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. При цьому сам перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні, визначений ч. 1 ст. 315 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначеного іншого порядку їх встановлення.
За змістом ст.ст. 1218, 1220, 1221, 1223, 1258 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. У разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.
Як визначають приписи ч.ч. 1 та 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Згідно ч. 4 ст. 1266 ЦК України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Тим самим, з огляду на встановлені обставини, факт про встановлення якого просить заявник, має для нього юридичне значення, оскільки надає право на реалізацію спадкових прав, що передбачено Цивільним кодексом України.
З огляду на зазначене вбачається, що обставини, викладені у заяві знайшли своє підтвердження письмовими доказами, наявними в матеріалах справи, показаннями свідка, є достовірними та обґрунтованими, сумніву не викликають, а відтак суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви та задовольняє її.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 142, 264, 265, 268, 272, 273, 293, 315, 354 ЦПК України, суд,       У Х В А Л И В:
Заяву задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , являлася рідною бабою для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстроване місце проживання – АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_3 ).
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. 
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне рішення складено 29.06.2026.

Суддя   Олександр Король