РІШЕННЯ
Іменем України

03 червня 2026 року 
м. Київ

справа №990/53/26
адміністративне провадження № П/990/53/26 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Чиркіна С.М.,
суддів: Бевзенка В.М., Берназюка Я.О., Бучик А.Ю., Коваленко Н.В., 
розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В:
І. РУХ СПРАВИ

25.02.2026 до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія), в якій позивачка просить:
визнати протиправними дії ВККС щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичних завдань з обраних спеціалізацій (місцевого адміністративного суду та місцевого загального суду) як кандидатки на посаду судді, яка успішно склала тестування когнітивних здібностей; 
зобов`язати ВККС допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичних завдань з обраних спеціалізацій (місцевого адміністративного суду та місцевого загального суду) як кандидатку на посаду судді, яка успішно склала тестування когнітивних здібностей.
Також позивачка просила поновити їй строк звернення до суду з цим позовом.
За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями, оформленого протоколом від 25.02.2026, визначено склад суду для розгляду цієї справи у складі колегії: головуючого судді Чиркіна С.М., суддів Бевзенка В.М., Берназюка Я.О., Бившевої Л.І., Бучик А.Ю.
27.02.2026 ухвалою Верховного Суду позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати поважні причини пропуску такого строку; уточненої позовної заяви, зміст якої має усувати недоліки, викладені в ухвалі суду.
12.03.2026 на виконання вимог ухвали від 27.02.2026 до Верховного Суду надійшла сформована за допомогою підсистеми Електронний суд уточнена позовна заява ОСОБА_1 разом із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
В уточненій позовній заяві позивачка сформулювала позовні вимоги у такій редакції:
визнати протиправними дії ВККС, вчинені під час прийняття рішення від 19.09.2025 № 173/зп-25 «Про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей та призначення четвертого етапу кваліфікаційного іспиту», які полягають у недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізацій місцевого адміністративного суду та місцевого загального суду;
зобов`язати ВККС допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізацій місцевого адміністративного суду та місцевого загального суду як кандидатку на посаду судді, яка успішно склала тестування когнітивних здібностей відповідно до рішення ВККС від 19.09.2025 № 173/зп-25.
У заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом позивачка зазначила, що через об`єктивні та незалежні від її волі причини, пов`язані зі станом здоров`я, а також через відсутність електропостачання, в неї не було можливості своєчасно підготувати та подати повний комплект документів до суду, тому пропущений строк на звернення до суду вважає поважним.
13.03.2026 ухвалою суду задоволено заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду та поновлено цей строк, відкрито провадження у справі № 990/53/26 за позовом ОСОБА_1 до ВККС про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, справу ухвалено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів, справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 15.04.2026.
30.03.2026 відповідачем подано відзив на позовну заяву ОСОБА_1 та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.
У клопотанні ВККС зазначала, що позов підлягає залишенню без розгляду, оскільки ОСОБА_1 пропустила місячний строк звернення до суду, встановлений частинами п`ятою та восьмою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
У зв`язку з відпусткою судді Бившевої Л.І. задля дотримання строків розгляду справи проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, оформлений протоколом від 14.04.2026, за результатами якого визначено склад суду для розгляду цієї справи у складі колегії: головуючого судді Чиркіна С.М., суддів Бевзенка В.М., Берназюка Я.О., Бучик А.Ю., Коваленко Н.В.
Ухвалою Верховного Суду від 15.04.2026 в задоволенні клопотання ВККС про залишення позову ОСОБА_1 до ВККС про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії без розгляду відмовлено.
В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги та просила задовольнити позов. 
Представник відповідача просила відмовити в задоволені позову з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. 
Після надання учасниками пояснень, долучення доказів, на підставі яких сторони вважали за необхідне та можливе розглянути справу, Судом було задоволено клопотання позивача, проти якого не заперечував відповідач, про подальший розгляд справи в письмовому проваджені.
Водночас сторонам надана можливість надати додаткові письмові пояснення.
Отже, судом були вжиті заходи щодо повного, об`єктивного розгляду, встановлення обставин справи, зокрема, суд витребував докази, надавав сторонам час для надання додаткових доказів та пояснень.

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка приймала участь у призначеному рішенням відповідача від 12.05.2025 № 105/зп-25 кваліфікаційному іспиті для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. 
В межах цього іспиту позивачка успішно склала тестування знань з історії української державності (набрала 40 балів) та тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду та зі спеціалізації місцевого загального суду. За результатами двох перших етапів була допущена до наступного етапу - тестування когнітивних здібностей.
Позивачка стверджує, що рішенням Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 (зі змінами) та від 27.08.2025 № 162/зп-25 визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків від максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Зазначає, що за результатами тестування когнітивних здібностей набрала 33,14 бали та є такою, що успішно склала тестування.
Вказує, що Комісією протиправно не допущено її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з жодної спеціалізації (адміністративної та загального суду), оскільки вона набрала прохідні бали та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений ВККС - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини 5 статті 74 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII).
Наголошує, що окремого рішення щодо не допуску до наступного етапу не приймалось та не публікувалось.
Вважає дії щодо недопуску її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичних завдань зі спеціалізації відповідного суду) протиправними, з огляду на таке.
Стверджує, що Закон № 1402-VIII встановив чіткий мінімальний стандарт оцінювання: кандидат вважався таким, що склав іспит, за умови набрання не менше 75 відсотків максимально можливого бала за кожен окремий елемент іспиту - як за тестування, так і за практичне завдання. Комісія була уповноважена встановлювати прохідний бал з урахуванням кількості оголошених вакансій, проте такий бал не міг бути нижчим за визначений законом мінімальний поріг.
11.12.2024 набрав чинності Закон України від 20.11.2024 № 4072-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту», яким було внесено зміни до статті 74 Закону № 1402-VIII щодо порядку складання кваліфікаційного іспиту.
Отже, законодавець свідомо відмовився від застосування жорсткого 75- відсоткового бар`єра до тестування когнітивних здібностей та передав Комісії повноваження визначати середній допустимий показник для такого тестування.
Стверджує, що стаття 74 Закону № 1402-VIII в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачала, що кандидат вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит, якщо: набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації; набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання; успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності шляхом досягнення середнього допустимого бала, визначеного Комісією.
З цих підстав вважає, що чинна на момент спірних правовідносин редакція закону чітко розмежовувала: професійні компоненти іспиту (де встановлено фіксований мінімум 75 відсотків) та тестування когнітивних здібностей та історії державності (де застосовується критерій середнього допустимого бала, визначеного Комісією).
Наголошує, що повноваження Комісії щодо встановлення прохідного бала обмежені прямою вказівкою закону: такий бал не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого показника щодо професійних тестувань та практичного завдання, але не поширюється у такій самій формі на тестування когнітивних здібностей та історії державності.
Натомість щодо тестування когнітивних здібностей та історії української державності закон не встановлює фіксованого 75-відсоткового порогу. Успішність їх проходження пов`язується із досягненням середнього допустимого бала, який визначається Комісією.
Вважає, що законодавець свідомо розмежував: професійні критерії, для яких установлено чіткий мінімальний бар`єр; допоміжні складники оцінювання, для яких передбачено інший механізм визначення достатності результату.
Стверджує, що право Комісії встановлювати прохідний бал кваліфікаційного іспиту загалом не означає права встановлювати окремі додаткові мінімальні пороги для кожного складника іспиту поза межами прямого припису закону та не надає повноважень змінювати встановлену модель оцінювання або прирівнювати різні складники іспиту між собою.
Вказує, що з метою реалізації зазначених законодавчих приписів рішенням ВККС від 19.06.2024 № 185/зп-24 було затверджено Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів (далі - Положення № 185/зп-24).
Однак, підзаконний нормативний акт не може змінювати чи розширювати зміст імперативних норм закону. Його призначення полягає у деталізації процедурних аспектів, а не у встановленні нових критеріїв успішності або трансформації законодавчо визначених умов складання іспиту.
Таким чином, у випадку якщо під час оцінювання результатів позивачки було застосовано підхід, який фактично змінив установлену законом модель визначення успішності окремих етапів іспиту або запровадив додаткові вимоги, не передбачені законом, це свідчить про невідповідність таких дій вимогам Закону № 1402-VIII та перевищення меж делегованих повноважень.
Вказані обставини є істотними, оскільки вплинули на результати проходження позивачкою кваліфікаційного іспиту та, відповідно, на реалізацію нею права на участь у конкурсній процедурі на рівних умовах з іншими кандидатами.
Нормативне регулювання порядку складання кваліфікаційного іспиту деталізовано у Положенні № 185/зп-24.
Отже, як Закон № 1402-VIII, так і Положення № 185/зп-24 на момент виникнення спірних правовідносин передбачали єдину умову успішності для тестування когнітивних здібностей - досягнення саме середнього допустимого бала.
Але, ні законом, ні підзаконним актом не передбачено можливості встановлення додаткового або підвищеного прохідного порогу понад середній допустимий бал для цього виду тестування.
Разом з тим у межах добору кандидатів, оголошеного рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24, ВККС було визначено максимально можливий результат тестування когнітивних здібностей - 60 балів та встановлено середній допустимий показник на рівні 55 відсотків від цього значення (33 бали).
Водночас тим самим рішенням фактично запроваджено додатковий конкурсний фільтр: до наступного етапу допускалися лише ті учасники, які набрали не менше визначеного відсоткового показника, у межах встановленої кількісної квоти (не більше 2800 осіб).
Такий підхід по суті трансформує критерій «середнього допустимого бала» у механізм конкурсного відсікання з урахуванням кількісного обмеження, що не передбачено ані Законом № 1402-VIII, ані Положенням № 185/зп-24 як самостійна умова успішності етапу тестування когнітивних здібностей.
Законодавча модель оцінювання передбачає, що: професійні складники іспиту мають фіксований мінімальний бар`єр (75 %); тестування когнітивних здібностей оцінюється через досягнення середнього допустимого бала; прохідний бал іспиту в цілому не може змінювати законодавчо встановлені критерії успішності окремих його складників.
Отже, встановлення додаткових обмежень у вигляді кількісної квоти учасників або фактичне перетворення середнього допустимого бала на інструмент конкурсного ранжування суперечить нормативній конструкції, визначеній законом.
Таким чином, у спірних правовідносинах Комісія вийшла за межі наданих їй повноважень, оскільки застосувала механізм, який змінює встановлені законом умови визнання етапу тестування когнітивних здібностей.
Це призвело до обмеження права позивачки на участь у подальших етапах добору та порушило принцип законності і рівності учасників конкурсної процедури.
Згідно з рішенням Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25, за результатами проходження тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 набрала 33,14 бала із максимально можливих 60, а результат відповідного етапу кваліфікаційного іспиту визначено як «успішно складено».
Отже, самою Комісією було офіційно підтверджено, що позивачка досягла встановленого середнього допустимого показника, визначеного рішенням від 27.08.2025 № 162/зп-25 (33 бали), та виконала передбачену законом умову успішного проходження цього етапу.
Разом з тим цим самим рішенням Комісія допустила до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання місцевого загального суду) лише тих кандидатів, які набрали 34,69 бала і вище за результатами тестування когнітивних здібностей та до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання місцевого адміністративного суду) лише тих кандидатів, які набрали 35,58 бала і вище за результатами тестування когнітивних здібностей), фактично сформувавши додатковий конкурсний поріг, що перевищує встановлений середній допустимий бал.
Таким чином, виникла ситуація, за якої позивачка лише формально визнана такою, що успішно склала відповідний етап іспиту; однак фактично вона позбавлена можливості продовжити участь у процедурі добору через застосування іншого, вищого показника, ніж передбачений як умова успішності.
Такий підхід суперечить нормативній конструкції, закріпленій у Законі № 1402-VIII та Положенні № 185/зп-24, які передбачають, що єдиною умовою успішного проходження тестування когнітивних здібностей є досягнення середнього допустимого бала, визначеного Комісією.
Встановлення додаткового «прохідного бала», який перевищує середній допустимий показник, фактично змінює правову природу цього етапу іспиту та створює новий критерій відсікання кандидатів, що не передбачений законом.
За таких обставин позивачка, яка набрала 33,14 бала - тобто перевищила визначений Комісією середній допустимий показник (33 бали), мала бути допущена до виконання практичного завдання як наступного етапу кваліфікаційного іспиту.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, мотивуючи свою позицію тим, що Комісія застосувала кратний принцип кількості допущених осіб щодо кількості вакантних посад та дійшла висновку про встановлення прохідного бала з урахуванням двох критеріїв: 1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту; 2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Встановлення прохідного бала для відповідних етапів кваліфікаційного іспиту здійснено Комісією у межах її повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства, а отже кандидатам, у тому числі і ОСОБА_1 , завчасно відомо про умови добору. 
Підхід у визначенні Комісією прохідного бала для третього етапу кваліфікаційного іспиту так само застосовано до першого та другого етапів кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності, тестування знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду), участь у яких брала і позивачка. Проте, до затвердження 19.09.2025 Комісією результатів тестувань когнітивних здібностей, заперечень або зауважень стосовно визначеного Комісією прохідного бала третього етапу кваліфікаційного іспиту у позивачки не було.

III. УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ СПРАВИ
Рішенням ВККС від 11.12.2024 № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі також - добір).
Позивачка виявила бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС від 11.12.2024 № 366/зп-24, з двох спеціалізацій: адміністративної та загальної.
За наслідками перевірки відповідності осіб, які виявили намір стати суддею, установленим Законом № 1402-VIII вимогам до кандидата на посаду судді на основі поданих документів, позивачку допущено до участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеному рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24, та до складання кваліфікаційного іспиту. 
Рішенням ВККС від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
Визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
Рішенням ВККС від 04.07.2025 № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.
Рішенням Комісії від 25.07.2025 № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту.
Позивачка успішно склала тестування знань з історії української державності (набрала 40 балів) та була допущена до наступного етапу - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду та зі спеціалізації місцевого загального суду у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. 
Рішенням ВККС від 11.08.2025 № 151/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 604 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду і набрали прохідний бал. 
Позивачка успішно склала тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду (набрала 99 балів) та була допущена до наступного етапу - тестування когнітивних здібностей. 
Рішенням ВККС від 27.08.2025 № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 4 489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал.
Позивачка успішно склала тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду (набрала 100 балів) та була допущена до наступного етапу - тестування когнітивних здібностей. 
Рішенням ВККС від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту.
Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
Відповідно до графіку складання тестування когнітивних здібностей позивачка складала зазначений іспит 17.09.2025.
Рішенням ВККС від 19.09.2025 № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1 до рішення); призначено четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації:
місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 2);
місцевого загального суду 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4).
В додатку 1 до рішення ВККС від 19.09.2025 № 173/зп-25, окрім іншого, зазначена наступна інформація: під порядковим номером 4497 учасник - ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - адміністративна/загальна, дата складання тестування - 17.09.2025, код учасника - K179076042D65135, бал учасника - 33,14, результат етапу кваліфікаційного іспиту - успішно складено.
У той же час у додатках 2, 4 до рішення ВККС від 19.09.2025 № 173/зп-25 у списках кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного/загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання, позивачка відсутня.
Не погодившись з бездіяльністю Комісії, яка полягає у недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізацій місцевого адміністративного суду та місцевого загального суду, позивачка звернулася до суду.

IV. ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА, ОЦІНКА ДОКАЗІВ ТА МОТИВИ УХВАЛЕНОГО РІШЕННЯ
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд виходить із такого.
Відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи, зокрема, щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, ВККС.
Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, ВККС визначено статтею 266 КАС України.
Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
Законом, який визначає організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, є Закон № 1402-VIII.
Відповідно до частини першої статті 92 Закону № 1402-VIII ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
Згідно з пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
Статтею 71 Закону № 1402-VIII визначено, що про оголошення добору на посаду судді Комісія ухвалює рішення, яке оприлюднює на офіційному веб-сайті Комісії та офіційному веб-порталі судової влади України.
У рішенні про оголошення добору на посаду судді Комісія обов`язково зазначає кінцевий строк подання заяви та документів для участі у доборі, що не може бути меншим за 30 днів з дня оприлюднення рішення, а також прогнозовану кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір.
Складання кваліфікаційного спиту, в свою чергу, врегульовано статтею 74 Закону № 1402-VIII.
Також питання складання та оцінювання кваліфікаційного іспиту регулюється Положенням № 185/зп-24, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду. 
Відповідно до частини першої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
Частинами другою-четвертою статті 74 Закону № 1402-VIII передбачено, що підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Комісії.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.
ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті.
Частиною п`ятою статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого Комісією.
Відповідно до частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
Проаналізувавши частину шосту статті 74 Закону № 1402-VIII Суд наголошує на тому, що наведена норма в частині набрання мінімально можливого прохідного бала - 75 відсотків від максимально можливого бала не розповсюджується на оцінювання тестування когнітивних здібностей та історії української державності.
Втім абзац другий частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII передбачає, що під час добору прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
Отже, абзац другий частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII не визначає прохідний бал за тестування щодо когнітивних здібностей, проте надає право Комісії встановлювати такий бал.
Колегія суддів враховує, що частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
Таким чином, законодавець передбачив певну класифікацію оцінок за кожен етап: мінімально та максимально можливі бали, допустимий бал, середньо допустимий бал та прохідний бал.
Отже, кандидат вважається таким, що успішно склав кваліфікаційний іспит у разі набрання не лише мінімально можливого прохідного бала на кожному етапі, але й набрав прохідний бал за результатами відповідного тестування, встановлений Комісією з урахуванням кількості кандидатів, які набрали мінімальний бал, кількості посад та загальної кількості кандидатів, яких можливо (необхідно) допустити до наступного етапу.
В контексті предмету спору, твердження позивачки про успішне набрання середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей, колегія суддів оцінює критично, оскільки набрання такого бала є необхідною та невід`ємною складовою формули розрахунку прохідного бала, розрахунок якого своєю чергою чітко визначено абзацом другим частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII.
Водночас невід`ємними складовими формули цього розрахунку є показники кількості вільних посад та осіб, які допускаються Комісією до наступного етапу.
З цих підстав колегія суддів не ототожнює терміни «успішне проходження тестування» (пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII) та «склав кваліфікаційний іспит» (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII) з терміном «прохідний бал», оскільки два перші терміни є лише необхідними складовими для обрахунку «прохідного бала».
Такий висновок суду узгоджується із правовими наслідками, передбаченими частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII, згідно із якою кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
З урахуванням наведеного правового регулювання колегія суддів враховує, що добір кандидатів на посаду судді місцевого суду оголошено рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24 з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах.
Таку кількість прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах визначено з огляду на наявні вакантні посади суддів у місцевих судах, які не припинили роботу та готові до заміщення, посади, які можуть утворитися за результатами конкурсів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та Вищому антикорупційному суді, а також у разі звільнення суддів з посад.
Відповідно до вказаних розрахунків серед 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах: 1 400 - у місцевих загальних судах; 200 - у місцевих адміністративних судах; 200 - у місцевих господарських судах.
З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11.12.2024, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду, звернулося 9 337 осіб та суддів.
Рішенням ВККС від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів в межах добору.
Цим же рішенням встановлено прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, в тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Зокрема, визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Водночас Комісія, враховуючи кількість вакантних посад та кількість осіб, які виявили намір взяти участь у доборі, вважала за необхідне встановити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв:
1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;
2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Отже, Комісія зобов`язана встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, що нею і було зроблено.
Разом з тим, встановлюючи прохідний бал етапу іспиту, Комісія не вказала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов (набрання мінімально допустимого бала та потрапляння за рейтингом до визначеного Комісією числа кандидатів).
Закон № 1402-VIII не зобов`язує Комісію встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, в остаточному числовому вираженні, а навпаки вказує на необхідність встановити такий прохідний бал з урахування кількості посад, щодо яких оголошено добір, що фактично унеможливлює встановлення прохідного балу в остаточному числовому вираженні, оскільки Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Таким чином, Комісія виконала свій обов`язок та встановила прохідний бал з тестування щодо когнітивних здібностей, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі з урахуванням положень абзацу 2 частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII.
Водночас Суд не встановив порушень Комісією під час визначення прохідного бала для успішного проходження тестування когнітивних здібностей.
Як зазначалося вище, рішенням ВККС від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Окрім іншого цим рішенням встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали та визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше:
2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду;
400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду.
Слід зазначити, що Закон № 1402-VIII містить два терміни - «прохідний бал» та «середній допустимий бал». Тобто, законодавець не ототожнює вказані терміни.
Так, пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, окрім іншого, пов`язує складання кваліфікаційного іспиту з успішним проходженням тестування щодо когнітивних здібностей, а саме: набранням кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого Комісією. Тобто, успішне складання кваліфікаційного іспиту дорівнює набранню кандидатом середнього допустимого бала.
Разом з тим частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII чітко вказує на те, що складання кваліфікаційного іспиту не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала.
Враховуючи викладене, Суд висновує, що набрання кандидатом середнього допустимого бала, свідчить про складання кваліфікаційного іспиту, проте не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала. В той же час саме набрання прохідного бала є підставою для допущенння кандидата до наступного етапу та продовження участі у доборі.
Суд наголошує на тому, що Закон № 1402-VIII не встановлює ні середнього допустимого бала, ні прохідного бала, які необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок встановити вказані бали на Комісію (частина п`ята статті 74 Закон № 1402-VIII зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал, частина шоста вказаної статті - прохідний бал).
До того ж Закон № 1402-VIII не обмежує Комісію при встановлені середнього допустимого бала, який необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування когнітивних здібностей, проте вказує на необхідність врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала етапу іспиту.
В той же час пунктами 6.3.2, 6.3.3, 6.4.2 та 6.8.2 Положення № 185/зп-24 визначено, що у рішенні про затвердження кодованих та декодованих результатів етапу іспиту зазначається, окрім іншого, результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).
Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
Прохідний бал за тестування когнітивних здібностей та історії української державності - середні допустимі бали тестувань, встановлені Комісією.
Аналіз вказаних норм свідчить про те, що Комісія своїм Положенням ототожнила прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом.
Однак, проаналізувавши зміст зазначеного вище правового регулювання та процедуру, визначену Законом № 1402-VIII для проведення добору на посаду судді місцевого суду, Суд дійшов висновку про неможливість застосування до спірних правовідносин пункту 6.8.2 Положення № 185/зп-24, який ототожнює прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом, з огляду на наступне.
Як зазначалося вище, Комісія позбавлена можливості встановити прохідний бал етапу іспиту в остаточному числовому вираженні, з огляду на необхідність встановити такий бал з урахування кількості посад, щодо яких оголошено добір. Тобто Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
В той же час Закон № 1402-VIII, зобов`язуючи Комісію встановити середній допустимий бал, жодним чином не пов`язує зазначену категорію з якимись обмеженнями (наприклад, необхідністю врахування кількості посад, щодо яких оголошено добір). Відсутність відповідних обмежень свідчить про те, що середній допустимий бал повинен бути встановлений в остаточному числовому вираженні.
Тобто законодавство України зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал в остаточному числовому вираженні, при цьому при встановленні прохідного бала врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.
Ототожнення понять «середній допустимий бал» та «прохідний бал» фактично нівелюватиме обов`язок Комісії, передбачений Законом № 1402-VIII, при встановленні прохідного бала врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.
Суд ґрунтує свої висновки на тому, що відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.
Частинами першою-третьою статті 7 КАС України встановлено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.
У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту, суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.
Закон № 1402-VIII є базовим нормативно-правовим актом, який, як зазначено вище, визначає засади організації судової влади, статус суддів, порядок формування та діяльності органів суддівського врядування. З огляду на це, він має вищу юридичну силу порівняно з відомчими актами ВККС.
Положення ВККС № 185/зп-24 має підзаконний характер і приймається на виконання закону, а тому не може суперечити чи змінювати приписів Закону № 1402-VIII.
У разі наявності колізії між положеннями Закону № 1402-VIII та актом Комісії застосуванню підлягають норми закону як такі, що мають вищу юридичну силу.
За спірних правовідносин, Комісія встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, який позивачка набрала, що свідчить про те, що вона успішно склала іспит.
Водночас Комісія встановила і прохідний бал з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше:
2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду;
400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду.
За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, встановлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними:
до місцевого загального суду, становить 34,69 бала;
до місцевого адміністративного суду - 35,58 бала.
Позивачка за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрала 33,14 бала, що свідчить про те, що вона не набрала прохідний бал, а отже правомірно не була допущена до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого адміністративного/загального суду).
Суд наголошує на тому, що в рішеннях Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 та від 27.08.2025 № 162/зп-25 визначено прохідний бал, в тому числі і для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), який, як вже зазначалося вище, визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду.
Вказане свідчить про те, що, по-перше, умови добору в частині тестування когнітивних здібностей під час його проведення не змінювалися, а, по-друге, позивачка ще у травні була обізнана про умови добору, визначені Комісією, в тому числі і про встановлений відповідачем прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту.
Проте, до ухвалення рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/25-зп позивачка не оскаржувала встановлений Комісією прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту.
До того ж за аналогічним принципом Комісія визначила прохідний бал для першого та другого етапів кваліфікаційного іспиту (тестування історії української державності та тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду), які складено позивачкою успішно. Суд звертає увагу на те, що незважаючи на однаковий підхід до визначення прохідного бала для всіх етапів кваліфікаційного іспиту, позивачка не оскаржувала до суду рішення Комісії, яким встановлено відповідні прохідні бали, що свідчить про те, що вона погоджувалась з умовами, визначеними Комісією.
Таким чином, відмова у допуску кандидата до наступного етапу добору з підстав ненабрання прохідного бала є правомірною, обґрунтованою та не порушує конституційного права особи на доступ до державної служби.
Суд ураховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29) і повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy»  № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» №48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05).
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись статтями 241-246, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, відмовити повністю.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляд справи проведено в порядку письмового провадження, цей строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач С.М. Чиркін

Судді В.М. Бевзенко

Я.О. Берназюк

А.Ю. Бучик

Н.В. Коваленко