ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Провадження № 22-ц/821/927/26 № 22-ц/821/928/26	Головуючий по першій інстанції	
Справа № 711/5492/25 Категорія: 305020000 	Скляренко В.М. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Сіренко Ю.  В. 	

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2026 року 

м. Черкаси 

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів: 

Сіренка Ю.В., Василенко Л.І., Карпенко О.В., 

секретар: Любченко Т.М.,

учасники справи:

позивач – ОСОБА_1 ,

відповідачі – Комунальне підприємство «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради», Черкаська міська рада,

особа, яка подає апеляційну скаргу – Комунальне підприємство «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу Комунального підприємства «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» на рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23 січня 2026 року та на додаткове рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05 лютого 2026 року (у складі судді Скляренко В.М.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради», Черкаської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу,

в с т а н о в и в :

У червні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду із даним позовом, в якому просила визнати незаконним та скасувати наказ КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» № 166-к від 21.05.2025 «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким начальнику відділу з організації закупівель ОСОБА_1 оголошено догану.
В обґрунтування позовних зазначено, що підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення стали виявлені внаслідок аудиторського моніторингу процедури закупівлі порушення абзацу 2 пп. 2 п. 44 «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених Постановою КМУ № 1178 від 12.10.2022. Внаслідок чого, відповідно до протокольного рішення уповноваженої особи замовника від 04.03.2025 № 47 учасника відкритих торгів з особливостями ТОВ «ТД ІРБІС» визнано переможцем та укладено договір про закупівлю від 13.03.2025 № 06-57/1303. 
В подальшому, згідно з додатковою угодою № 1 від 14.04.2025 вказаний вище договір було розірвано у зв`язку з виявленими під час аудиторської перевірки порушень, а отже місячний строк для накладення дисциплінарного стягнення на позивачку слід обчислювати з 15.04.2025.
Проте, оскаржуваний позивачкою наказ винесений поза межами строків накладення дисциплінарних стягнень, передбачених ч. 1 ст. 148 КЗпП України. 
Разом з тим, в позові зазначено, що за змістом п. 2.8 розділу 2 посадової інструкції на позивачку не покладено прямого обов`язку здійснення контролю щодо відповідності договорів будь-якому іншому закону, окрім Закону України «Про публічні закупівлі». В той же час, підставою накладення на позивачку дисциплінарного стягнення стало порушення абзацу 2 пп. 2 п. 44 Особливостей, затверджених Постановою КМУ № 1178 від 12.10.2022, тобто норм підзаконного нормативно-правового акту, а отже позивачку було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невчинення нею дій, вчинення яких не було її прямим обов`язком, покладеним на неї роботодавцем. 
Додатково в позові зазначалося про те, що в оскаржуваному наказі не конкретизовано, коли саме мали місце порушення (дата та час) і в чому конкретно полягає порушення позивачкою своїх трудових обов`язків. У наказі відсутні чіткі формулювання суті та обставин допущеного проступку, відсутні докази вини позивачки та наявності причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і неналежним виконанням покладених на неї трудових обов`язків, а містяться лише загальні, а не конкретні посилання на порушення нею положень посадової інструкції, тому не можна дійти однозначних висновків про доведення як самого факту вчинення проступку так і вини позивачки у його вчиненні і накладення на неї дисциплінарного стягнення. 
З огляду на викладене, ОСОБА_1 вважає, що оскаржуваний наказ є таким, що винесений за повної відсутності правових підстав для цього, є незаконним, необґрунтованим, прийнятий з порушенням строків накладення дисциплінарного стягнення, а тому підлягає скасуванню.
Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23.01.2026 позов задоволено частково.
Визнано незаконним та скасовано наказ Комунального підприємства «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» № 166-к від 21.05.2025 «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким ОСОБА_1 , як начальнику відділу з організації закупівель, оголошено догану.
У своєму рішенні суд першої інстанції дійшов висновку, що правомірною підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності в даному випадку є неналежне виконання нею п. 2.8 розділу ІІ посадової інструкції начальника відділу з організації публічних закупівель, тобто незабезпечення належного контролю при укладенні договору про закупівлю № 06-57/103 від 13.03.2025 на предмет відповідності вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостям № 1178, що мало наслідком укладання договору про закупівлю продукції, яка не є потрібною для замовника, а відтак відповідач мав підстави для притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності.
Проте, судом зазначено, що про наявність невідповідностей предмету укладеного договору об`єкту закупівлі відповідачу КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» було відомо 14.04.2025, про що свідчить укладання в цей день додаткової угоди про розірвання відповідного договору про закупівлю через неможливість його виконання. Про обставини, що призвели до розірвання договору про закупівлю, уповноважена особа замовника повідомила державного аудитора у своїх поясненнях від 15.04.2025. 
При цьому, під час розгляду справи судом встановлено, що саме виявлення уповноваженою особою недоліків процедури закупівлі Вальниці зумовило необхідність вжиття заходів для усунення відповідних недоліків, що було реалізовано шляхом розірвання договору про закупівлю. Таким чином, строк притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності, в даному випадку, слід обчислювати саме з 14.04.2025, а відтак місячний строк накладення дисциплінарного стягнення спливає 14.05.2025.
З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов висновку про пропуск відповідачем КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення.
Також, суд виснував, що відповідач Черкаська міська рада є неналежним відповідачем у даних правовідносинах, оскільки не є роботодавцем позивача ОСОБА_1 .
Після ухвалення судом першої інстанції рішення, представником позивача – адвокатом Прядкою В.М. було подано заяву про ухвалення додаткового рішення, в якій просив стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 52000 грн.
Додатковим рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05.02.2026 заяву адвоката Прядки В.М. задоволено частково.
Стягнуто з КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» на користь ОСОБА_1 судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 8000 грн.
Не погоджуючись із такими рішеннями суду першої інстанції, відповідачем КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» було подано апеляційну скаргу.
В обґрунтування зазначає, що судом першої інстанції не в повній мірі встановлено обставини, що мають значення для справи.
Звертає увагу на те, що оскаржуваний наказ не містить положень щодо накладення на позивачку дисциплінарного стягнення, як на уповноважену особу замовника відповідальну за проведення процедури закупівлі. Натомість, даним наказом накладено на позивачку дисциплінарне стягнення за порушення п. 2.8. розділу ІІ посадової інструкції начальника відділу з організації закупівель.
Також, судом першої інстанції неповністю досліджено факт та дату повідомлення директора КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» про порушення в ході укладення та виконання договору про закупівлю від 13.03.2026.
Скаржник зазначає, що при підготовці проекту додаткової угоди № 1 від 14.04.2025 до договору про закупівлю від 13.03.2025 № 06-57/1303 позивачкою ОСОБА_1 доведено до відома директора КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради», що підставою його розірвання є неможливість подальшого виконання умов Договору. 
Про реальні причини (допущені порушення в ході проведення процедури закупівлі) укладення додаткової угоди № 1 від 14.04.2025 до договору про закупівлю від 13.03.2025 № 06?57/1303, директор КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» довідався після його інформування 22.04.2025 про Висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-02 18009342-а та з пояснювальної записки від 24.04.2025 фахівця з публічних закупівель відділу з організації закупівель КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» Шульги І.О.
Також в апеляційній скарзі відповідач звертає увагу на те, що роботодавець не є належною особою уповноваженою встановлювати порушення законодавства у сфері публічних закупівель своїми працівниками. Відтак, для встановлення початку перебігу строку коли КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» стало відомо про порушення працівниками законодавства у сфері публічних закупівель при проведенні закупівлі № UA-2025-02-18-009342-а, виявлення проступку, і як наслідок, початок перебігу строку для застосування дисциплінарного стягнення до позивачки, обов`язковими умовами є наявність відповідного висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 22.04.2025 і факт доведення такого висновку до керівника КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради».
Відтак, висновок суду першої інстанції про пропуск місячного строку для накладення дисциплінарного порушення є помилковим.
Водночас, КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» погоджується з висновком, викладеним в рішенні суду першої інстанції про те, що позивачем не забезпечено належного контролю при укладенні договору про закупівлю № 06-57/103 від 13.03.2025 на предмет відповідності вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостям № 1178, що мало наслідком укладання договору про закупівлю продукції, яка не є потрібною для замовника, що є підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Враховуючи викладене вище, скаржник просить скасувати рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23.01.2026 та додаткове рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05.02.2026 та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .
Відзив на апеляційну скаргу до Черкаського апеляційного суду не надходив.
Заслухавши доповідь судді, представника відповідача, вивчивши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів доходить таких висновків.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до вимог частин першої, другої статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Згідно з частинами 1, 2, 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 18.10.2023 працювала на посаді начальника відділу з організації закупівель КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради».
Відповідно до п. 1.4 розділу І Положення про відділ з організації закупівель, Відділ очолює начальник відділу з організації закупівель, що призначається на посаду наказом директора підприємства, здійснює керівництво діяльністю Відділу, несе персональну відповідальність за виконання покладених на Відділ завдань.
Згідно з п. 2.8 розділу ІІ Посадової інструкції начальника Відділу з організації закупівель, начальник Відділу контролює укладення договорів на закупівлю товарів, робіт та послуг підприємством на предмет відповідності вимогам Закону України «Про публічні закупівлі».
КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» було організатором (замовник) процедури закупівлі Вальниці (підшипники) № UA-2025-02-18-009342-a. 
Відповідно до протокольного рішення від 04.03.2025 № 47 уповноваженої особи замовника фахівця з публічних закупівель відділу з організації закупівель КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» Шульги І.О., учасника відкритих торгів ТОВ «ТД ІРБІС» визнано переможцем та укладено з ним договір про закупівлю від 13.03.2025 № 06-57/1303.
Укладанню такого договору передувало його погодження керівниками структурних підрозділів КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради», в тому числі і позивачкою, як начальником відділу з організації закупівель, яка погодила відповідний договір без зауважень та пропозицій.
02.04.2025 управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області розпочато моніторинг у межах процедури закупівлі № UA-2025-02-18-009342-a.
На запит аудитора від 10.04.2025, уповноваженою особою замовника надано відповідь від 15.04.2025 про те, що за результатом ретельного аналізу поданої тендерної пропозиції ТОВ «ТД ІРБІС» встановлено, що технічна пропозиція такого учасника містить розбіжності з технічними вимогами, встановленими в тендерній документації. Зокрема, виявлено невідповідності у п. 25, 31, 41, 57, 59, 63-65 таблиці технічної специфікації (додаток 4.1), що свідчить про невідповідність товару, що пропонується, технічним параметрам, визначеним замовником. Повідомлено, що під час розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «ТД ІРБІС» було допущено помилку, яка призвела до неправомірного невідхилення пропозиції учасника, що не відповідала вимогам тендерної документації у частині технічної специфікації. Зазначено, що відповідне порушення не мало умисного характеру та обумовлено надмірним робочим навантаженням уповноваженої особи, відповідальної за організацію та проведення процедури закупівлі, що мало наслідком неналежну якість опрацювання тендерної документації та недогляд під час перевірки тендерної пропозиції ТОВ «ТД ІРБІС». 
Також повідомлено, що з метою дотримання вимог чинного законодавства, замовником було прийнято рішення про дострокове припинення договору про закупівлю № 06-57/1303 від 13.03.2025, укладеного з ТОВ «ТД ІРБІС», і відповідне рішення реалізовано шляхом укладення додаткової угоди № 1 від 14.04.2025, яка була опублікована в електронній системі закупівель Прозорро.
Згідно з додатковою угодою № 1 від 14.04.2025 до договору про закупівлю № 06?57/1303 від 13.03.2025 відповідний договір розірвано у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання.
За результатом моніторингу у межах процедури закупівлі № UA?2025?02?18?009342-a, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області складений висновок від 22.04.2025, відповідно до якого за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ТД ІРБІС» та визначення переможця процедури закупівлі встановлено порушення абзацу другого підпункту 2 пункту 44 «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених Постановою КМУ № 1178 від 12.10.2022 (далі Особливості № 1178). 
За змістом вказаного висновку порушення полягає в тому, що всупереч вимог абзацу 2 пп. 2 п. 44 Особливостей № 1178 тендерна пропозиція учасника процедури закупівлі ТОВ «ТД ІРБІС» не відхилена як така, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, хоча технічні характеристики запропонованих ТОВ «ТД ІРБІС» товарів, які зазначені у п. 25, 41, 59, 63, а також наявні у п. 31, 57, 64, 65 наданої учасником «Технічної специфікації» відомості, не відповідають технічним характеристикам, визначеним замовником у додатку 4 до тендерної документації «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі технічні вимоги до предмета закупівлі».
Пояснювальною запискою від 24.04.2025 фахівець з публічних закупівель відділу з організації закупівель КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» Шульга І.О. доповів директору підприємства, що при проведенні закупівлі № UA-2025-02-18-009342-a ним було розглянуто тендерні пропозиції лише двох учасників із трьох, які брали участь у закупівлі, а саме: ФОП ОСОБА_2 та ПП «Промпідшипник». Тендерну пропозицію третього учасника ТОВ «ТД ІРБІС» розглядала позивачка ОСОБА_1 
25.04.2025 позивачкою складено службову записку на ім`я директора КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради», в якій викладено обставини моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-02-18-009342-a Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області. Додатково зазначено, що уповноважена особа виконала свої обов`язки відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», здійснила звітування про виконання, висвітливши в системі Прозорро інформацію «порушення усунуто шляхом припинення дії договору додатковою угодою».
01.05.2025 позивачкою складено доповідну записку на ім`я директора КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради», в якій акцентовано увагу на те, що уповноваженою особою були забезпечені належне реагування на зауваження контролюючого органу, дотримання законодавства про публічні закупівлі та вжиття заходів щодо виправлення допущеного порушення.
21.05.2025 директором КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» видано наказ № 166-к «Про застосування дисциплінарного стягнення», відповідно до якого начальнику відділу з організації закупівель Костирській О.В., відповідно до п. 1 розділу IV посадової інструкції начальника відділу з організації закупівель, за порушення п. 2.8. розділу ІІ посадової інструкції начальника відділу з організації закупівель, за незабезпечення належного контролю при укладенні договору про закупівлю № 06-57/1303 від 13.03.2025 на предмет відповідності вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та виявлених порушень в результаті моніторингу Державною аудиторською службою України при проведенні процедури закупівлі Вальниці (підшипники), ідентифікатор закупівлі № UA-2025-02-18-009342-a – оголошено догану.
Також, під час розгляду даної справи в суді першої інстанції були допитані свідки.
Свідок ОСОБА_3 пояснила, що вона працює начальником відділу кадрів у КП «Черкасиелектротранс» і знайома з позивачкою, оскільки та працювала начальником відділу з організації публічних закупівель на цьому ж підприємстві. Зазначала, що було проведено службове розслідування, яке здійснювалось з метою виявлення та притягнення до відповідальності осіб з вини яких було допущено порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» під час проведення процедури закупівлі № UA?2025-02-18-009342-a. У зв`язку із чим, вона запропонувала позивачці надати письмові пояснення по суті відповідних подій, але остання склала службову записку, в якій виклала свою позицію. Зауважила, що позивачка відповідно до своєї посадової інструкції повинна контролювати дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» під час проведення відповідних публічних закупівель. Через незабезпечення позивачкою відповідного контролю до неї було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що працює начальником технічного відділу КП «Черкасиелектротранс» і знає позивачку, оскільки вони працюють на одному підприємстві. Пояснив, що він також брав участь при розгляді тендерних пропозицій під час проведення процедури закупівлі № UA-2025-02-18-009342-a, оскільки його запрошувала уповноважена особа. Зазначив, що тендерні пропозиції переглядав він, уповноважена особа та позивачка. У певних тендерних пропозиціях були невідповідності умовам закупівель. Зауважив, що при укладанні договору про закупівлю за результатом проведення публічних закупівель, він перевіряв зміст договору і погодив його.
Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що працював на КП «Черкасиелектротранс» у відділі з організації публічних закупівель до 16.06.2025 і позивачка була його безпосереднім керівником. Пояснив, що він був уповноваженою особою підприємства під час проведення публічних закупівель підшипників і приймав рішення за результатом процедури закупівлі № UA-2025-02-18-009342-a. Під час проведення тендеру він звертався по допомогу до позивачки для перевірки документів і саме вона перевіряла документи пропозиції ТОВ «ТД ІРБІС». Зауважив, що 24.04.2025 він подавав письмові пояснення директору підприємства під тиском останнього, оскільки той погрожував звільненням. Повідомлення про внесення змін до договору від 13.03.2025 готував він. Такий договір був розірваний через помилки при його укладанні в частині невідповідності пропозиції відповідного учасника умовам тендерних закупівель. Помилка була виявлена під час здійснення моніторингу державною службою аудиту. Помилки побачили в системі Прозорро, про що повідомили юристів і директора. Також свідок пояснив, що тендер проводив саме він, як уповноважена особа підприємства-замовника, а позивачка здійснювала контроль, але вона не давала йому вказівок кого з учасників закупівель визначити переможцем. Повідомив, що для оцінки технічної документації залучався технічний відділ, який мав перевіряти технічні характеристики пропозицій і якби було виявлено, що щось не відповідає умовам тендеру, то він, як уповноважена особа, відхилив би відповідну пропозицію.
За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.
Статтею 43 Конституції України закріплено право кожного на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Однією із гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений у статті 5?1 КЗпП України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.
За приписами частин першої та третьої статті 21 КЗпП України, трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Трудовим договором можуть встановлюватися умови щодо виконання робіт, які вимагають професійної та/або часткової професійної кваліфікації, а також умови щодо виконання робіт, які не потребують наявності у особи професійної або часткової професійної кваліфікації.
Згідно зі статтею 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
Трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю (ст. 140 КЗпП України).
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення (частина перша статті 147 КЗпП).
Порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків.
За змістом ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.
Отже, апеляційний суд вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що відповідач Черкаська міська рада є неналежним відповідачем у даних правовідносинах, оскільки не є роботодавцем позивача та не видавала спірного наказу.
Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.
Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (частина друга статті 148 КЗпП України).
До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку (стаття 149 КЗпП України).
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
На підставі статті 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу).
Відповідно до п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою до звільнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільнені ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника тощо.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.03.2018 в справі № 761/6874/17 зазначено, що «відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна – це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.06.2018 у справі № 664/2820/15-ц зроблено висновок, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.07.2019 у справі № 487/1885/17 вказано, що «підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.04.2022 у справі № 201/8614/18 зазначено, що «наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема у ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків».
Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Водночас правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування всіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами (постанова Верховного Суду від 17.06.2020 у справі № 341/1751/17).
Пунктом 35 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що уповноважена особа (особи) – службова (посадова) чи інша особа, яка є працівником замовника і визначена відповідальною за організацію та проведення процедур закупівлі/спрощених закупівель згідно з цим Законом на підставі власного розпорядчого рішення замовника або трудового договору (контракту).
Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є уповноважена особа.
Відповідно до ч. 1 ст. 44 Закону України «Про публічні закупівлі» за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.
Особливості, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі – закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Судом першої інстанції встановлено, що в контексті змісту положень Закону України «Про публічні закупівлі», які визначають засади відповідальності уповноважених та службових (посадових) осіб замовника, свідчить, що персональна відповідальність за процедуру організації проведення закупівлі покладається на уповноважену особу, якою в даному випадку був фахівець з публічних закупівель відділу з організації закупівель КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» Шульга І.О.
Водночас, з матеріалів справи вбачається, що Костирська О.В., як начальник відділу з організації закупівель, перевірила та погодила проект договору про закупівлю, що був в подальшому укладений з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, не відповідно до вимог тендерної документації (в укладеному договорі тендерна пропозиція ТОВ «ТД ІРБІС» не відповідає вимогам, наведеним у тендерній документації).
Внаслідок невідповідності договору умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, додатковою угодою вказаний договір було розірвано у зв`язку з неможливістю подальшого виконання його умов.
Оскільки вказаний договір перевірений, погоджений та допущений до укладення начальником відділу з організації закупівель ОСОБА_1 , яка, як керівник відділу, зобов`язана контролювати укладення договорів на закупівлю товарів, робіт і послуг на предмет відповідності вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та несе персональну відповідальність за виконання покладених на Відділ завдань, відносно неї застосовано заходи дисциплінарного стягнення у вигляді догани як найменш суворого виду стягнення, який роботодавець має право застосувати за будь-яке порушення трудової дисципліни.
Як встановлено судом, підставою для оголошення догани позивачу було неналежне виконання, покладених на неї посадових обов`язків, а саме п. 2.8. Посадової інструкції, що призвело до порушення абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178 (замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей).
Вказані порушення було виявлено за результатами моніторингу Державною аудиторською службою України процедури закупівлі Вальниці (підшипники) та відображені у Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA?2025?02?18?009342-а від 22.04.2025.
Згідно з нормами ст. 148 КЗпП України обчислення строку для застосування дисциплінарного стягнення відбувається з дня виявлення саме проступку, а не факту порушення.
Також згідно з усталеною правовою позицією Верховного Суду, під виявленням проступку розуміється не лише виявлення самого факту певної події, а й встановлення уповноваженою особою повного комплексу обставин: протиправності дій (бездіяльності) працівника, його вини, порушення ним конкретних трудових обов`язків та наявності причинного зв`язку.
Скасовуючи наказ про застосування дисциплінарного стягнення, яким позивачу було оголошено догану, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем (роботодавцем) пропущено передбачений частиною 1 статті 148 КЗпП України місячний строк для застосування дисциплінарного стягнення. Суд першої інстанції вважав, що днем виявлення проступку є 14.04.2026, тобто дата укладення додаткової угоди про розірвання договору про закупівлю.
Проте, колегія суддів не погоджується із таким висновком суду, з огляду на наступне.
Факт укладення 14.04.2026 додаткової угоди про розірвання відповідного договору про закупівлю через неможливість його виконання є цивільно-правовим актом припинення зобов`язань. 
Зазначена угода не містить юридичної констатації порушення законодавства про публічні закупівлі, не визначає вини конкретної посадової особи та не може ототожнюватися з виявленням роботодавцем дисциплінарного проступку. 
Керівник установи на момент підписання цієї угоди не мав кваліфікованих та беззаперечних доказів вчинення позивачем проступку. 
Факт невідповідності укладеного договору вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (з урахуванням Особливостей № 1178) було офіційно та належним чином зафіксовано Висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA?2025?02?18?009342-а від 22.04.2025.
Оскільки саме вказаний вище Висновок став документом, який об`єктивно констатував порушення закону в діях начальника відділу з організації закупівель, перебіг визначеного ст. 148 КЗпП України місячного строку розпочався 22.04.2025.
Оскаржуваний наказ про застосування дисциплінарного стягнення видано роботодавцем 21.05.2025, тобто в межах встановленого законом місячного строку з дня виявлення проступку.
За таких обставин, апеляційний суд доходить висновку про те, що відповідач КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» діяв у межах наданих йому повноважень, з дотриманням встановлених законодавством строків та процедури притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.
Відтак, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та скасування наказу КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» № 166-к від 21.05.2025. А тому, рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23.01.2026 підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
У відповідності до положень ст. 376 ЦПК України підставами для зміни судового рішення повністю або частково є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Колегія суддів зазначає, що з урахуванням п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» у разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу.
Враховуючи, що за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів дійшла висновку про скасування рішення суду першої інстанції, ухвалене у даній справі додаткове рішення також підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Відповідно до частини сьомої статті 141 ЦПК України якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Оскільки колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги КП «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» та у зв`язку з тим, що позивач ОСОБА_1 звільнена від сплати судового збору як особа з інвалідністю ІІ групи, сплачений судовий бір за подання апеляційної скарги в розмірі 1816,80 грн слід компенсувати відповідачу за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Керуючись ст. ст. 141, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» задовольнити.
Рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23 січня 2026 року та додаткове рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05 лютого 2026 року у даній справі скасувати та ухвалити нове.
В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради», Черкаської міської ради про визнання незаконним та скасування наказу відмовити.
Компенсувати Комунальному підприємству «Черкасиелектротранс» Черкаської міської ради» за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1816,80 грн.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених Цивільним процесуальним кодексом України.
Повний текст постанови складено 11 червня 2026 року.

Судді Ю.В. Сіренко

Л.І. Василенко

О.В. Карпенко