Справа № 367/5907/26
Провадження №3/367/1331/2026

ПОСТАНОВА
Іменем України

25 травня 2026 року м. Ірпінь
Суддя Ірпінського міського суду Київської області Одарюк М.П., розглянувши матеріали, які надійшли від Міжрегіонального управління (м. Київ) Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ДПС України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого директором ТОВ НВО «ЕКОСОФТ», РНОКПП НОМЕР_1 ,
за ч.1ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

УСТАНОВИВ:
В протоколі про адміністративне правопорушення №248/31-00-04-02-04-26 від 29 квітня 2026 року зазначено, що ОСОБА_1 , будучи директором ТОВ НВО «ЕКОСОФТ», вчинив правопорушення передбачене ч.1ст.163-1 КУпАП, а саме: порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку з податку на додану вартість, чим порушено п.188.1 ст.188, п.198.1,п.198.2,п.198.3,п.198.6 ст.198, п. 201.1 ст. 201, п.89 підр.2 розділу ХХ «Перехідні положення» з урахуванням п.п.14.1.36, 14.1.185, п.14.1 ст. 14 Податкового кодексу від 02.12.2010 від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами та доповненнями), в результаті чого встановлено завищення сума від`ємного значення , що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на суму 49 650,00 грн та несвоєчасно зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні за січень 2026 року та лютий 2026 року на суму ПДВ 27 419,23 грн..
В судове засідання ОСОБА_1 та його представник адвокат Притула М.В. не з`явилася, останній подав до суду заяву про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. 
В поданій заяві адвоката Притули М.В. вказано, що стаття 163-1 КУпАП визначає відповідальність зокрема, за: відсутність податкового обліку; порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку; у тому числі завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду та несвоєчасне реєстрування в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних за січень 2026 року та лютий 2026 року. 
Відповідно п. 198.1. ст. 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: придбання або виготовлення товарів та послуг.
Пунктом 198.2. ст. 198 ПК України передбачено, датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:
дата списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг на оплату товарів/послуг, а в разі постачання товарів/ послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима - дата списання електронних грошей платника податків як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець постачальника;
дата отримання платником податку товарів/послуг.
Пунктом 198. 6 ст. 198 ПК України зазначено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних.
Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної/ розрахунку коригування.
Відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N° 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-1Х, та шести місяців-після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Відповідно до пункту 201.1. ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
ТОВ «ТРАНЗИТМАСТЕР» (попередня назва - ТОВ «РИТЕЙЛКОМПАНІ») (код 43886122 була сформована податкова накладна від 17.10.2023 року № 579 на суму 100 998,00 гривень з урахуванням ПДВ 16 833,00 гривень. Зазначена податкова накладна була сформована за купівлю ТОВ «НВО «ЕКОСОФТ» товару: Ноутбук МВР 13.3 SG/8C CPU/10C GPU - 1 шт., адаптер-розгалужувач для мобільних пристроїв 10 in 1 HUB HDMI - 1 шт.
Реєстрація зазначеної податкової накладної було зупинена/
11.12.2025 року ТОВ «НВО «ЕКОСОФТ» писало вимогу ТОВ «ТРАНЗИТМАСТЕР» про компенсацію збитків за не реєстрацію цієї податкової накладної від 17.10.2023 року № 579.
18.02.2026 року податкова накладна від 17.10.2023 року № 579 була зареєстрована в Єдиного реєстру податкових накладних за рішенням суду (рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18.09.2025, постанова П`ятого апеляційного адміністративного суду від. 23.01.2026, ухвала Верховного Суду від 19.02.2026 у справі №420/9393/25).
ТОВ «НВО «ЕКОСОФТ», керуючись положеннями Податкового кодексу України, включило у відповідному звітному періоді - лютий 2026 року до податкового кредиту суму податку на додану вартість 16 833,00 гривень на підставі зареєстрованої податкової накладної, в Єдиному реєстрі податкових накладних.
ТОВ «АНТИТЕРОР СЕКЬЮРІТІ ГРУП - ІІ (код 41163302) була сформована податкова накладна від 06.02.2026 року №6 на суму 196 900,00 гривень з урахуванням ПДВ 32 816,67 гривень. Зазначена податкова накладна була сформована за послуги з охорони об`єктів ТОВ «НВО «ЕКОСОФТ» за адресою: м. Ірпінь, вулиця Покровська, будинки 1, 1-ї, 1/1-і.
ТОВ «НВО «ЕКОСОФТ» з 2022 року замовляє послуги у зазначеної компанії.
05.03.2026 року податкова накладна від 06.02.2026 року № 6 була зареєстрована в Єдиного реєстру податкових накладних ДПС.
ТОВ «НВО «ЕКОСОФТ», керуючись положеннями Податкового кодексу України, (з урахуванням п.89 підрозділу 2 розділу XX) включило у відповідному звітному періоді - лютий 2026 року до податкового кредиту суму податку на додану вартість 32 816,67 гривень на підставі зареєстрованої податкової накладної, в Єдиному реєстрі податкових накладних до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Таким чином, ТОВ «НВО «ЕКОСОФТ» вчинив у відповідності до норм Податкового кодексу України та жодним чином не завищив показників рядка 10.1 (колонка Б) Декларації на 49 649,67 гривень.
Щодо передчасних висновків головного державного інспектора ЦМУ ДПС по роботі з великими платниками податків при складанні протоколу про адміністративне правопорушення.
За змістом частини першої статті 163-1 КУпАП адміністративна відповідальність настає за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 08 вересня 2020 року (справа N° П/811/2893/14), висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не ПОРОДЖУЮТЬ правових наслідків для платника податків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акта, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акта перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.
Пунктом 58.1. статті 58 ПК України визначено, що контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення: рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім перевірки контролюючим органом встановлено факт завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу.
Відповідно до п. 56.1, 56‘2, 56.4, 56.10, 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.
Під час процедури адміністративного оскарження обов`язок доведення того, що будь-яке нарахування, здійснене контролюючим органом у випадках, визначених цим Кодексом, або будь-яке інше рішення контролюючого органу є правомірним, покладається на контролюючий орган.
Рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, та рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, прийняті за розглядом скарги платника податків, с остаточними і не підлягають подальшому адміністративному оскарженню, але можуть бути оскаржені в судовому порядку.
Із аналізу вказаних норм слідує, що якщо за результатами податкової перевірки складається акт, який містить висновки про встановлення факту завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V ПК України, контролюючим органом приймається податкове повідомлення-рішення, у якому ним визначається сума грошового зобов`язання, яке платник податків має право оскаржити.
Закономірно допускати, що у ході перевірки визначене у такому повідомленні-рішенні грошове зобов`язання може бути визнане невірно нарахованим, а самостійно розрахований платником податків розмір податку на додану вартість, який підлягає відшкодуванню не є завищеним і сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду не є заниженою, а тому за результатами оскарження податкове повідомлення-рішення може бути скасоване.
Відтак не прийняття податкового повідомлення-рішення із визначеною контролюючим органом суми бюджетного відшкодування, позбавляє платника податків права на оскарження такого рішення контролюючого органу, а за відсутності відомостей про узгоджену суму відшкодування немає підстав для притягнення платника податків за порушення порядку податкового обліку.
Протокол про адміністративне правопорушення № 248/31-00-04-02-04-26 було складено у той же день, що і Акт про результати документальної позапланової перевірки TOB «НВО «ЕКОСОФТ» № 904/Ж5/31-00-04-02-04- 18/31749798, що є передчасним, оскільки Акт не є рішенням податкового органу, що може бути оскаржене, у разі незгоди платника податків та у подальшому скасоване.
Розглянувши та дослідивши матеріали справи, заяву адвоката Притули М.В., суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до вимог статей 245,251,252,280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Постанова судді згідно ст.283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.
Як на доказ винуватості ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1ст.163-1 КУпАП, Міжрегіонального управління (м. Київ) Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ДПС України додає до матеріалів справи протокол про адміністративне правопорушення №248/31-00-04-02-04-26 від 29 квітня 2026 року та Акт про результати документальної позапланової виїзної перевірки № 904/Ж5/31-00-04-02-04-18/31749798 від 29.04.2026 року.
Вказані докази суд не може визнати належними, допустимими, достовірними та такими, які узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», і які свідчать про беззастережну винуватість ОСОБА_1 вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.163-1 КУпАП, враховуючи наступне.
Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Аналогічні положення містить Інструкція з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затверджена наказом Міністерства фінансів України №566 від 02.07.2016 року(далі - Інструкція).
Зокрема, відповідно до пункту 6 розділу ІІ Інструкції, при викладенні обставин правопорушення у протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається протокол, та які положення законодавства порушено.
Також до Протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.
Між тим, протокол про адміністративне правопорушення №248/31-00-04-02-04-26 від 29 квітня 2026 року не відповідає зазначеним вище вимогам закону.
У зазначеному протоколі про адміністративне правопорушення фактично про дубльований висновок, до якого прийшли уповноважені особи під час здійснення позапланової виїзної документальної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи та який відображений в акті перевірки. 
Не встановлено та не зазначено посадові обов`язки ОСОБА_1 , як посадової особи директора ТОВ НВО «ЕКОСОФТ», невиконання яких тягне за собою відповідальність, передбачену ч.1 ст. 163-1 КУпАП.
Відповідно до п.86.1 ст. 86 ПК України, акт перевірки - це документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає результати. Згідно з положень ст.58та п.86.8 ст.86 ПК України, на підставі акту перевірки податковим органом приймається податкове повідомлення-рішення протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акту перевірки.
Тобто, акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства. При цьому акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не породжує, не змінює не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність.
Висновки, викладені у акті перевірки, є відображенням дій інспекторів та не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов`язків.
Таким чином, на думку суду, акт перевірки не може слугувати належним та допустимим доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст. 163-1 КУпАП, оскільки в силу норм Податкового Кодексу, акт перевірки не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.
У своїй практиці Верховний Суд уже неодноразово наголошував на тому, що акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність. У силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.
Дана правова позиція викладена в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №П/811/2893/14.
Отже, єдиною правомірною підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.163-1 КУпАП, є наявність на момент складання протоколу узгодженого податкового повідомлення-рішення, а не акту перевірки.
Суд констатує той факт, що у протоколі відсутні посилання на узгоджені податкові повідомлення-рішення.
Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст. 163-1 КУпАП, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом».
Диспозицією ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Норма частини 1 статті 163-1 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний зміст. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.
Однак, посадові особи ДПС при складанні протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163-1КУпАП щодо ОСОБА_1 зазначеної норми не дотрималися.
Відповідно до статті 14 КУпАП, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.
Тобто, при зазначенні у протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення необхідно не лише вказувати факт порушення порядку ведення податкового обліку і його наслідки, але й зазначати, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.
Пояснення директора ТОВ НВО «ЕКОСОФТ» щодо висновків, вказаних в акті, до матеріалів не долучено.
Проте, уповноважений орган (суддя) розглядає справу в межах складеного протоколу про адміністративне правопорушення, тому важливим є зміст цього документу, зокрема, викладення обставин вчиненого правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.
Тягар доведення складу адміністративного правопорушення покладається на адміністративний орган, разом з тим, особа, яка притягається до відповідальності, звільняється від обов`язку доводити свою причетність до вчинення правопорушення.
У відповідності до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп / 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.
Так, згідно зі ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.
Слушними є зазначення в поясненнях, що до матеріалів справи не долучено податкового повідомлення - рішення, яке може бути оскаржено в адміністративному порядку, такого податкового повідомлення - рішення не виносилось, що ставить під сумнів можливість взагалі притягнення до адміністративної відповідальності в цьому аспекті.
Отже, суд не вбачає підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Згідно з ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.
В той же час, під час судового розгляду встановлено відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, у зв`язку з чим, провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 245, 247, 251, 252, 266, 268, 279, 280, 283, 284,285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого вказаною статтею.
Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя М.П. Одарюк