КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Апеляційне провадження 
№ 22-ц/824/4630/2026 

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2026 року місто Київ
справа №757/9457/23-ц

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.
суддів: Ратнікової В.М., Рейнарт І.М.
за участю секретаря судового засідання - Балкової А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - Чернецької Ганни Миколаївни на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 06 листопада 2025 року про залишення позову без розгляду, постановлену під головуванням судді Литвинової І.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування розпорядження,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Печерського районного суду міста Києва з позовом до відповідачів, в якому просив скасувати розпорядження Печерської районної у місті Києві державної адміністрації від 25 травня 2021 року №325.
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 06 листопада 2025 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник позивача ОСОБА_1 - Чернецька Г.М. подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просила ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В мотивування вимог посилалася на те, що суду першої інстанції було достеменно відомо, що ОСОБА_1 наразі з травня 2023 року перебуває у довготерміновому відрядженні у Республіці Казахстан, як дипломат Міністерства закордонних справ України і його єдиним представником у судах є адвокат Чернецька Г.М.
Вказувала, що про призначення справи до розгляду на 21 серпня 2025 року їй стало відомо випадково, оскільки у даному складі суду розглядається інша справа, де ОСОБА_1 є також позивачем. 
Зазначала, що 20 серпня 2025 року вона раптово захворіла і направила до Печерського районного суду міста Києва клопотання через підсистему «Електронний суд» про відкладення розгляду справи на іншу дату.
Посилалася на те, що з 20 серпня 2025 року до 08 листопада 2025 року через підсистему «Електронний суд» вона не отримувала жодного повідомлення чи судової повістки, а тому вважає, що в оскаржуваній ухвалі безпідставно зазначено, що вона була належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи.
Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.
Судове засідання проводилося в режимі відеоконференції.
В судовому засіданні суду апеляційної інстанції позивач та його представник доводи апеляційної скарги підтримали, просили її задовольнити.
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. 
Колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутність осіб, які не з`явилися в судове засідання на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача та його представника, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що останні два судові засідання були призначені судом першої інстанції у даній справі на: 21 серпня 2025 року о 11.00 год. та 06 листопада 2025 року о 14.30 год.
Про розгляд справи на 21 серпня 2025 року о 11.00 год. судом першої інстанції було повідомлено позивача належним чином шляхом направлення судової повістки до електронного кабінету ОСОБА_1 . 
Згідно довідки про доставку електронного документу судова повістка доставлена до електронного кабінету позивача 30 квітня 2025 року о 0:54:34 (т.2 а.с.147).
20 серпня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 - Чернецька Г.М. подала до суду першої інстанції через систему «Електронний суд» заяву, в якій просила відкласти розгляд справи на іншу дату, у зв`язку з хворобою.
Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання від 21 серпня 2025 року судове засідання не фіксувалося технічними засобами відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи. Розгляд справи було відкладено на 06 листопада 2025 року о 14.30 год.
Про розгляд справи на 06 листопада 2025 року о 14.30 год. позивач був повідомлений належним чином шляхом направлення судової повістки до електронного кабінету, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу, відповідно до якої судова повістка доставлена до електронного кабінету позивача 21 серпня 2025 року о 20:42:31 (т.2 а.с.149).
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 06 листопада 2025 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.
Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України наявні правові пвдстави для залишення позову без розгяду.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).
Згідно з п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України позовна заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки у підготовче засідання чи в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13, від 11 січня 2023 року у справі №500/3032/18, від 12 січня 2023 року у справі №205/3009/16, від 14 лютого 2023 року у справі №947/15909/21.
Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження №11-126заі22.
Відповідно до статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.
З урахуванням наведеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду на підставі ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у зв`язку з тим, що позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується належними доказами, які містяться у матеріалах справи (довідками про доставку електронного документу до електронного кабінету) повторно не з`явився в судове засідання, призначене на 06 листопада 2025 року о 14.30 год.
Ні позивач ОСОБА_1 , ні його представник Чернецька Г.М. із заявами про розгляд справи за їх відсутності до суду не зверталися.
З огляду на те, що позивачем ОСОБА_1 було допущено повторність (другої підряд) неявки в судове засідання, висновок суду про залишення позову без розгляду не суперечить вимогам чинного законодавства.
Посилання в апеляційній скарзі на те, що оскільки суд першої інстанції не повідомляв представника позивача про судовий розгляд, а відтак ухвала суду від 10 вересня 2025 року підлягає скасуванню, колегія суддів відхиляє, оскільки положеннями п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України визначено, що позовна заява залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений саме позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
При цьому, позивач не скористався правом заявити клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.
Дані про хід провадження у справі є доступними як при безпосередньому зверненні до суду так і через мережу інтернет (Єдиного державного реєстру судових рішень, на веб-сайті «Судова влада» чи сайті відповідного суду).
Як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду відповідає дійсним обставинам справи та вимогам закону.
Оскільки, ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального права, підстав для її скасування колегія суддів не вбачає.
Керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 10 вересня 2025 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 04 червня 2026 року.

Головуючий:

Судді: