18.06.2026 Провадження по справі № 2/940/550/26 
Справа № 940/677/26

РІШЕННЯ
Іменем України

18 червня 2026 року Тетіївський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Мандзюка С.В.

за участю секретаря судового засідання Мудрик Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Тетієві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тетіївської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 в особі представника адвоката Порхун О.П. звернувся до Тетіївського районного суду Київської області з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк два місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина. Позивач претендує на цю спадщину, як спадкоємець за заповітом, посвідченого секретарем виконкому Тайницької сільської ради 07 грудня 2017 року. Однак, державний нотаріус відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, оскільки він пропустив строк для прийняття спадщини. 
Представником позивача зазначено, що позивач пропустив передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки не був обізнаний про наявність заповіту. Спадщину планувала переоформити на себе рідна донька спадкодавиці ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , яка на початку квітня 2026 року повідомила позивача, що на його ім`я ОСОБА_4 залишила заповіт, який зберігався у неї. Цю обставину вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Ухвалою Тетіївського районного суду Київської області від 22.04.2026 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
06.05.2026 представник відповідача Тетіївської міської ради надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що Тетіївська міська рада визнає позов у повному обсязі. Також просить здійснювати розгляд справи за відсутності представника Тетіївської міської ради.
Ухвалою Тетіївського районного суду Київської області від 03.06.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не прибув. Представник позивача налала до суду клопотання, в якому просить розгляд справи здійснювати за її відсутності та позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі.
Представник відповідачаТетіївської міської ради у судове засідання не прибув, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Враховуючи подані сторонами заяви про розгляд справи за їхньої відсутності, дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов такого висновку. 
Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ч. 1 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового та майнового права та інтересу.
Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до п. 1 ч. 1 статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.
Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .
За життя ОСОБА_2 склала заповіт, який посвідчено 07.12.2017 секретарем виконкому Тайницької сільської ради Поліщук Л.А., зареєстровано в реєстрі за № 15, згідно з яким зробила таке розпорядження: «усі мої права та обов`язки, які належать мені на момент складання цього заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати мені у майбутньому та усе майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все, що мені буде належати на день смерті і на, що я за законом матиму право заповідаю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .».
08.04.2026 державним нотаріусом Тетіївської державної нотаріальної контори надано ОСОБА_1 письмове роз`яснення щодо спадщини, в якому зазначено, що оскільки ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріальної контори в установлений законом строк не подав та на момент її смерті зареєстрований за адресою померлої не був, тому пропустив строк для прийняття спадщини. Водночас зазначено, що спадкова справа до майна ОСОБА_2 заведена, із заявою про відмову від спадщини звернулась дочка ОСОБА_3 , с/с № 165/2025 від 23.09.2025. Також, відповідно до ст. 1272 ЦК України запропоновано ОСОБА_1 звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 
Встановлені судом обставини підтверджуються копією спадкової справи № 165/2025 до майна померлої ОСОБА_2 (а. с. 21-35).
Як підставу пропуску строку для прийняття спадщини, позивач зазначив, що шестимісячний строк для прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, оскільки не був обізнаний про наявність заповіту, складеного ОСОБА_2 .
Надаючи правову оцінку встановленим фактам і правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 
Судом встановлено, що позивач вищезазначених вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав своєчасно до нотаріальної контори заяву. 
Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. 
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Відтак, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. 
Такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 22.12.2021 року у справі № 703/4978/19, від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь. Разом з тим, позивач не відмовляється від прийняття спадщини. При цьому, на дату звернення до суду заповіт не скасовано, його не визнано недійсним, відомості про наявність іншого заповіту складеного спадкодавицею ОСОБА_2 відсутні, та свідчить, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не порушує права інших осіб.
З огляду на наведені вище норми права, встановлені фактичні обставини справи, оцінивши надані докази, суд вбачає поважною причиною пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, зокрема його необізнаність про наявність заповіту, і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 10, 12, 76, 81, 264-268, 354 ЦПК України, статтями 1216, 1217, 1268-1270, 1272 ЦК України, суд 

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Тетіївської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Дата складення повного рішення суду: 25 червня 2026 року.

Суддя           С.В.МАНДЗЮК