УХВАЛА

28 травня 2026 року 
м. Київ

cправа № 918/1224/24 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія"

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 та рішення Господарського суду Рівненської області від 29.01.2026 у справі

за позовом керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Здолбунівської міської ради

до:  1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія", 2) Комунального підприємства "Здолбунівводоканал",

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 688 111,51 грн, 

ВСТАНОВИВ:

12.02.2026 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 (повний текст складено 21.04.2026) та рішення Господарського Рівненської області від 29.01.2026 у справі № 918/1224/24. Вказана касаційна скарга була подана 11.05.2026 через підсистему "Електронний суд".

15.05.2026 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" від Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" надійшло клопотання про долучення платіжної інструкції про сплати судового збору. 

Перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія", Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке. 

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, – у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2025 встановлено у розмірі 3028,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі – застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

При цьому, відповідно до пунктів 52, 54– 56 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 майновий позов (позовна вимога майнового характеру) – це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна – як рухомих речей, так і нерухомості – визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. 

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися в ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Як установив Верховний Суд, керівник Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Здолбунівської міської ради подало позовну заяву у 2024 році, її предметом є:
- 12 вимог немайнового характеру про визнання недійсними додаткових угод від 08.02.2021 № 1, від 09.02.2021 № 2, від 24.03.2021 № 3, від 06.08.2021 № 4, від 25.08.2021 № 5, від 31.08.2021 № 6, від 31.08.2021 № 7, від 28.09.2021 № 8, від 28.09.2021 № 9, від 30.09.2021 № 10, від 25.10.2021 № 11, від 25.10.2021 № 12 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 29.12.2020 № 7001-ВЦ, укладеного між Комунальним підприємством "Здолбунівводоканал" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія".
- вимоги майнового характеру про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" на користь Здолбунівської міської ради в дохід місцевого бюджету коштів у розмірі 688 111,51 грн.

Рішенням Господарського суду Рівненської області від 29.01.2026, яке залишене без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 у справі № 918/1224/24, позов Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Здолбунівської міської ради задоволено. 

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" у прохальній частині касаційної скарги просить Суд скасувати рішення Господарського суду Рівненської області від 29.01.2026 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 у справі № 918/1224/24, прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Здолбунівської міської ради.

Отже, скаржник оскаржує судові рішення в частині 12 вимог немайнового характеру та вимоги майнового характеру. При цьому відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" 1,5 % від вимоги майнового характеру складає 10 321,67 грн (688 111,51 грн х 1,5 %).

Ураховуючи наведене, скаржнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 74 652,27 грн за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення розрахованому за формулою: (3028,00 грн х 12 + 10 321,67 грн) х 200 % х 0,8 де 3028,00 грн – ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру; 12 – кількість вимог немайнового характеру, рішення щодо яких оскаржуються; 10 321,67 грн – 1,5 % ціни позову; 200 % – ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 – коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору. На підтвердження сплати судового збору Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" подало платіжну інструкцію від 14.05.2026 № 7608 на суму 74 652,26 грн. Таким чином, судовий збір сплачено не в повному розмірі.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Товариству з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" необхідно подати до суду касаційної інстанції докази сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі, а саме у розмірі недоплаченої суми – 0,01 грн, за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір".

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 та рішення Господарського Рівненської області від 29.01.2026 у справі № 918/1224/24 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Багай