КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 червня 2026 року м. Київ справа №320/25817/24
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи адміністративну справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КОРУМ ТРЕЙДІНГ"
до 1. Головного управління ДПС у м. Києві; 2. Державної податкової служби України
про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "КОРУМ ТРЕЙДІНГ" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.08.2023 р.№9328531/32131733 про відмову КОРУМ ТРЕЙДІНГ в реєстрації розрахунку коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року;
- визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у реєстрації розрахунку коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування розрахунок коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року датою первісного подання на реєстрацію.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відмовляючи у реєстрації Додатка №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковий орган в своєму Рішенні визначив таку підставу, як ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 Порядку №520, а саме: «Надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та/або не є достатніми для прийняття Комісією рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування». Отже, відсутність у рішенні контролюючого органу посилань на конкретні порушення в документах платника податків свідчить про необґрунтованість висновків щодо відмови у реєстрації Додатка № 2.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.06.2024, позовну заяву розподілено судді Жуковій Є.О.
10 червня 2024 року зазначену позовну заяву було фактично передано судді Жуковій Є.О.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.06.2024 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. Від представника позивача надійшла заява на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху. Дослідивши заяву представника позивача, суд дійшов висновку про те, що позивачем усунуто недоліки позову в установлений судом строк.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.06.2024 відкрито провадження у справі, суд ухвалив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ст. ст. 257-262 КАС України без повідомлення (виклику) учасників справи.
Суд також витребовував від Головного управління ДПС у м. Києві: письмові пояснення з наданням доказів на підтвердження обставин, які стали підставою для зупинення реєстрації податкової накладної; належним чином засвідчену копію витягу з протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, на якому прийнято оскаржувані рішення.
08.07.2024 року до Київського окружного адміністративного суду надійшов відзив від ГУ ДПС у м. Києві. Відповідач вважає позовні вимоги безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки контролюючим органом не було отримано достатньо доказів для визнання реальності господарської операції, а тому ГУ ДПС у м. Києві було прийнято відповідне рішення, що відповідає чинному законодавству.
ДПС України правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався, про відкриття провадження у справі був повідомлений у відповідності до положень КАС України. У зв`язку із зазначеним, суд, керуючись положеннями частини шостої статті 162 КАС України, вирішує справу за наявними матеріалами.
З метою додержання розумного строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд визнав за можливе розгляд справи здійснювати за наявними матеріалами.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:
Між товариством з обмеженою відповідальністю «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» (надалі також Позивач або Платник податків) у якості Комітента та акціонерним товариством «ХАРКІВСЬКИЙ МАШИНОБУДІВНИЙ ЗАВОД «СВІТЛО ШАХТАРЯ» у якості Комісіонера укладено договір комісії № 03/05к від 03.05.2022 року. 
На виконання умов вказаного договору згідно доручення Комітента №1 від 03.05.2022 року та акту приймання-передачі товарів на комісію № 397 від 31.05.2022 року було сформовано податкове зобов`язання з ПДВ згідно податкової накладної №128 від 31.05.2022 року, яка зареєстрована в ЄРПН за №9100413350. 
Місце передачі товарів Комісіонеру: 50079, Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, Тернівський район (ПРАТ «ПІВНГЗК»), де товари до моменту передачі знаходилися на відповідальному зберіганні відповідно до договору №0112-х від 01.12.2020 року, що укладений ТОВ «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» з ПрАТ «ПІВНГЗК» зі строком дії з урахуванням Додаткової угоди №1 від 30.12.2021 року до нього до 31.12.2023 року, та акту приймання-передачі майна на зберігання від 01.12.2020 року. 
Товариство є торговою компанією, яка здійснює продаж гірничо-шахтного обладнання з відповідною торгівельною націнкою, яке придбаває у українських виробників. 
Товар, що був передано Комісіонеру згідно договору №03/ 05к від 03.05.2022 року, було придбано у ТОВ «КОРУМ СОРС» (код за ЄДРПОУ 37903071) відповідно до договору №КТ/103-19 від 30.10.2019 року, специфікації №1 від 30.10.2019 року до цього договору та видаткової накладної №4662 від 30.10.2019 року на загальну суму з ПДВ 40 313 447,96 грн, у тому числі ПДВ 6 718 907,99 грн. 
Згідно пункту № 2 специфікації № 1 до договору №КТ/103-19 ТОВ «КОРУМ СОРС» товар передано за адресою, м. Кривий Ріг, склад Приватного Акціонерного Товариства «Північний ГЗК», ТОВ «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» придбані товари не переміщувалися в інше місце, були розміщені на відповідальне зберігання. 
ТОВ «КОРУМ СОРС» зареєстрував у ЄРПН податкову накладну № 51 від 30.10.2019 року (реєстраційний номер в ЄРПН 9268415170). В оплату товару ТОВ «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» були перераховані грошові кошти в сумі 40 088 671,98 грн, в т.ч. ПДВ 6 681 445,33 грн (з урахуванням повернення 29 шт. броні п`ятого поясу креслення 1255.02.306 згідно накладної на повернення №263 від 07.11.2019 року на загальну суму з ПДВ 224 775,98 грн, в тому числі ПДВ 37 462,66 грн) згідно платіжних доручень, список яких додається. 
У зв`язку з запитом Комітента (лист вих.№11/11-1 від 11.11.2022 року, Додаток №55) Комісіонер здійснив повернення товарів згідно акту приймання-передачі з комісії №79 від 14.11.2022 року. 
Згідно з п.192.1 ст.192 ПКУ передбачено, що, якщо після постачання товарів/ послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Товариством з обмеженою відповідальністю «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» за допомогою засобів електронного зв`язку був відправлений на реєстрацію в ЄРПН розрахунок коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року на зменшення податкових зобов`язань на суму ПДВ -2 124 000,00 грн з кодом причини 103 «Повернення товару або авансових платежів». 
Реєстрація даного розрахунку коригування 29.11.2022 року Державною податковою службою України була зупинена з причини: «Сума компенсації вартості товару/послуги 8474, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання товару отримувача такого товару/послуги), що відповідає пункту 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій». 26.07.2023 року Платник податків надав до контролюючого органу повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено (реєстраційний номер Повідомлення 9185817677). 
Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2023 р. №9328531/32131733 відмовлено в реєстрації вищевказаного розрахунку коригування № 9 від 14.11.2022 року. 
21.08.2023 року рішення від 10.08.2023 №9328531/32131733 оскаржено Платником податків в адміністративному порядку. Відповідно до рішення ДПС України від 29.08.2023 року № 65492/32131733/2 скаргу Платника податків залишено без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.
Водночас позивач надавав усі необхідні пояснення та додатки до них: Договір №03/05к від 03.05.2022 р., доручення Комітента №1 від 03.05.2022 р. до договору, Акт приймання-передачі товарів на комісію №397 від 31.05.2022 р., Податкова накладна №128 від 31.05.2022 р. з квитанцією про реєстрацію, Договір зберігання №-0112х від 01.12.2020 р., Додаткова угода №1 від 30.12.2021 до договору зберігання №-0112х від 01.12.2020 р., Акт приймання-передачі майна на зберігання від 01.12.2020 р., Договір №КТ/103-19 від 30.10.2019 р., Специфікація №1 від 30.10.2019 р. до договору №КТ/103-19 від 30.10.2019 р., Видаткова накладна №4662 від 30.10.2019 р., Податкова накладна №51 від 30.10.2019 р., Накладна на повернення №263 від 07.11.2019 р., Платіжне доручення №30499 від 31.10.2019 р. з листом про зміну призначення платежу, Платіжне доручення №30592 від 01.11.2019 р., Платіжне доручення №30678 від 04.11.2019 р., Платіжне доручення №30862 від 05.11.2019 р., Платіжне доручення №30704 від 05.11.2019 р., Платіжне доручення №31176 від 07.11.2019 р., Платіжне доручення №31457 від 12.11.2019 р., Платіжне доручення №31639 від 20.11.2019 р., Платіжне доручення №31886 від 22.11.2019 р., Платіжне доручення №32003 від 22.11.2019 р., Платіжне доручення №31842 від 22.11.2019 р., Платіжне доручення №32101 від 27.11.2019 р., Платіжне доручення №32554 від 29.11.2019 р., Платіжне доручення №32514 від 29.11.2019 р., Платіжне доручення №32604 від 03.12.2019 р., Платіжне доручення №32661 від 03.12.2019 р., Платіжне доручення №64240 від 06.12.2019 р., Платіжне доручення №32890 від 09.12.2019 р., Платіжне доручення №32975 від 10.12.2019 р., Платіжне доручення №33129 від 13.12.2019 р., Платіжне доручення №33174 від 17.12.2019 р., Платіжне доручення №33249 від 18.12.2019 р., Платіжне доручення №33284 від 20.12.2019 р. Платіжне доручення №33502 від 20.12.2019 р., Платіжне доручення №33499 від 20.12.2019 р., Платіжне доручення №33535 від 23.12.2019 р., Платіжне доручення №33584 від 24.12.2019 р., Платіжне доручення №33614 від 26.12.2019 р., Платіжне доручення №64341 від 27.12.2019 р., Платіжне доручення №64618 від 03.01.2020 р., Платіжне доручення №64639 від 03.01.2020 р., Платіжне доручення №65109 від 08.01.2020 р., Платіжне доручення №65453 від 09.01.2020 р., Платіжне доручення №65128 від 09.01.2020 р., Платіжне доручення №65156 від 09.01.2020 р., Платіжне доручення №65639 від 10.01.2020 р., Платіжне доручення №65906 від 13.01.2020 р., Платіжне доручення №65914 від 14.01.2020 р., Платіжне доручення №65976 від 16.01.2020 р., Платіжне доручення №66265 від 17.01.2020 р., Платіжне доручення №66226 від 17.01.2020 р., Платіжне доручення №66256 від 17.01.2020 року з листом про зміну призначення платежу, Лист ТОВ «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» вих.№11/11-1 від 11.11.2022 р., Акт приймання-передачі товарів з комісії №79 від 14.11.2022 р., Штатний розклад з 01.05.2019 року.
Вважаючи рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації розрахунку коригування протиправним, позивач звертається до суду.
Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України (тут і далі по тексту всі нормативно-правові акти наведені в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 341) (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі також - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, ;Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктом 13 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Відповідно до приписів п. 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі також - Порядок № 1165 та Порядок розгляду скарги, відповідно).
Згідно з п. 10 та п. 11 Порядку № 1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).
Положеннями п. 6 Порядку № 1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Додатком 4 до Порядку № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Водночас, зі змісту Квитанцій вбачається, що контролюючим органом сформовано висновок про те, що поданий на реєстрацію розрахунок коригування до податкової накладної відповідає п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.
У Додатку 3 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості здійснення операцій.
Пунктом 5 зазначених Критеріїв визначено такі критерії ризиковості здійснення операцій - Перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.
Суд зазначає, що належної мотивації підстав та причин віднесення поданого розрахунку коригування до категорії ризиковості здійснення операцій відповідачами ані у спірному рішенні, ані до суду не надано.
Також, наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі також - Порядок № 520).
Пунктами 2-7 Порядку № 520 передбачено, що прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.
Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно пунктів 9-11 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;
та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5цього Порядку;
та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Разом з тим, у пункті 6 Порядку № 1165 вказано, що інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Отже, суд вказує, що з урахуванням положень наведених норм, комісією регіонального рівня приймається рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі за результатами розгляду інформації та копій документів платника податку.
Тобто, контролюючий орган має запропонувати платнику податків надати документи та пояснення на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.
Також аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
У Квитанції відсутній конкретний перелік копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН, що призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд.
Суд також вважає за необхідне зазначити, що факт зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (придбання товарів/послуг або отримання коштів), що підтверджується тільки первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.
З матеріалів справи встановлено, що позивачем подавались до контролюючого органу пояснення з відповідними первинним документами щодо наявності підстав реєстрації розрахунку коригування, що підтверджено повідомленням щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по РК, реєстрація якого зупинена, та письмовими поясненнями.
Проте, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, незважаючи на зазначене повідомлення та додані до нього документи про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реєстрація якого зупинена, прийнято оскаржуване рішення про відмову в реєстрації спірного розрахунку коригування.
Отже, позиція Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних щодо ненадання платником податку копій документів, згідно з п. 201.16 статті 201 ПК України, Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, є необґрунтованою, а в оскаржуваному рішенні не наведено обґрунтувань причин відмови в реєстрації розрахунку коригування, складеного позивачем.
Крім того, оскаржуване рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування є актом індивідуальної дії.
Правовий акт індивідуальної дії виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.
Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 04 грудня 2018 року у справі № 821/1173/17.
Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" від 01 липня 2003 року вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Відтак, враховуючи наявність передбачених законодавством документів, а також враховуючи те, що відповідні пояснення та документи були надані контролюючому органу, суд дійшов висновку, що в контролюючого органу не було достатніх підстав для відмови у проведенні реєстрації розрахунків коригування до податкової накладної.
У даному випадку, під час розгляду справи відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду доказів, які спростовували б твердження позивача, та не навели обґрунтованих мотивів прийняття рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Навіть якщо Порядком № 1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1–8 критеріїв ризиковості платника податку, це не звільняє відповідача від обов`язку доказування, встановленого частиною другою статті 77 КАС України. Зокрема, невиконання відповідачем обов`язку довести правомірність прийняття рішення, а саме недоведення суду того, що таке рішення прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо та за наявності визначених Порядком № 1165 підстав, є підставою для визнання оскаржуваного рішення протиправним та його скасування.
Суд звертає увагу, що під час розгляду цієї справи відповідачами не доведено належними та допустимими доказами, що позивач відповідає взагалі будь-яким критеріям ризиковості, встановленим Порядком №1165.
Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняте без врахування всіх обставин та не у спосіб, визначений законом, а відтак, є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо визнання протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у реєстрації розрахунку коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року суд вбачає за належне зазначити наступне.
У спірних правовідносинах відмова у реєстрації розрахунку коригування реалізована шляхом прийняття відповідного рішення комісії контролюючого органу, яке є індивідуальним актом та безпосередньо породжує для позивача правові наслідки. Відтак саме рішення комісії є предметом оскарження та підлягає перевірці судом на відповідність вимогам законодавства.
За таких обставин визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування охоплює питання правомірності дій контролюючого органу щодо прийняття такого рішення, у зв`язку з чим окрема вимога про визнання протиправними дій щодо відмови в реєстрації розрахунку коригування не є самостійним та ефективним способом захисту порушеного права.
У частині зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року датою первісного подання на реєстрацію суд зазначає наступне.
Так, у пункті 110 рішення від 23.07.2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції» суд визначив, що «... адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі і поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».
У даному випадку, зобов`язання відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі розрахунок коригування є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та є належним способом захисту порушеного права.
Наведена позиція не суперечить правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 03 листопада 2021 у справі № 360/2460/20, від 27 квітня 2020 у справі №360/1050/19, від 18 лютого 2020 у справі №360/1776/19.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з положеннями частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення зокрема про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень
Частина 3 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Відповідно до пункту 19 Порядку № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Пунктом 20 Порядку № 1246, встановлено, що у разі надходження до ДПС України рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду. Таким чином, належним способом захисту порушеного прав позивача є зобов`язання відповідача, Державну податкову службу України, зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірний розрахунок коригування датою фактичного подання.
Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Варто також враховувати п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем заявляється позовна вимога немайнового характеру про визнання протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.08.2023 р.№9328531/32131733 про відмову «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» в реєстрації розрахунок коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року. Така позовна вимога є основною. Позовні вимоги щодо визнання протиправними дій та зобов`язання ДПС України зареєструвати розрахунок коригування до податкової накладної є похідними від основної позовної вимоги. 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року у розмірі 2684 гривні. Водночас відповідно до частини 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. 
Адміністративний позов поданий Позивачем в електронній формі через підсистему ЄСІТС – «Електронний кабінет». Отже, за подачу цього позову підлягає сплаті судовий збір в розмірі 2147,20 грн.
З матеріалів справи вбачається, що при зверненні з даним позовом до Київського окружного адміністративного суду позивачем сплачений судовий збір у розмірі 2147,20 грн. (дві тисячі сто сорок сім гривень 20 копійок) відповідно до платіжної інструкції від 27 жовтня 2023 р.
Отже, у силу приписів статті 139 КАС України, сплачений судовий збір у розмірі 2147,20 грн. (дві тисячі сто сорок сім гривень 20 копійок) підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів солідарно. 
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:
1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.08.2023 р. №9328531/32131733 про відмову Товариству з обмеженою відповідальністю "КОРУМ ТРЕЙДІНГ" в реєстрації розрахунку коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року.
3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування розрахунок коригування № 9 від 14.11.2022 року до податкової накладної №128 від 31.05.2022 року датою первісного подання на реєстрацію.
4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073,60 грн. (одна тисяча сімдесят три гривні 60 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.
5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КОРУМ ТРЕЙДІНГ» понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073,60 грн. (одна тисяча сімдесят три гривні 60 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.