Справа № 215/5802/26 
3/215/1483/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2026 року м. Кривий Ріг
Суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Демиденко Ю.Ю., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працює, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
ст.173 КУпАП,-
ВСТАНОВИВ:
13.06.2026 приблизно о 16 год. 51 хв. гр. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: м. Кривий Ріг, вулиця Сергія Гладуша, 14, з хуліганських мотивів виражався нецензурною лайкою в бік гр. ОСОБА_2 , чим вчинив дрібне хуліганство, скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. 
Правопорушник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що причини неявки ОСОБА_1 до суду є неповажними та враховуючи встановлені законодавством строки для розгляду справ про адміністративні правопорушення, вважає за можливе розглянути справу за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом (п.7 ч.2 ст.129 Конституції України).
Згідно зі ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
За змістом ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до ст.280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян та тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.
Перевіривши матеріали та обставини справи, суд звертає увагу, що згідно з диспозицією статті 173 КУпАП, дрібне хуліганство визначено, як нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Утім, у цій справі протокол про адміністративне правопорушення, який є доказом, що офіційно засвідчує факт учинення неправомірних дій, не містить даних про те, що ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок і спокій громадян. Немає їх і в матеріалах справи та не встановлено в ході перевірки й дослідження обставин.
Аналіз досліджених доказів у їх сукупності та встановлених фактичним в даному конкретному випадку обставин дають суду підстави дійти висновку, що з урахуванням їх характеру, мотивів і причину їх виникнення, дії ОСОБА_1 були викликані конфліктом з ОСОБА_2 , який виник в квартирі. При цьому ці дії не були направленні на порушення громадського порядку і спокою громадян. Будь-яких відомостей про те, що вказаний конфлікт виник з вини ОСОБА_1 матеріали справи не містять.
У свою чергу, суд дійшов переконання, що наявність умислу в діях ОСОБА_1 на порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі, не встановлено.
Так, в протоколі про адміністративне правопорушення, серії ВАД № 962845 від 16.06.2026, не розкриті наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення, відсутні відомості про свідків. З рапорту вбачається, що гр. ОСОБА_2 в ході спілкування з працівниками поліції повідомила, що в неї виник конфлікт з сином її чоловіка, а саме ОСОБА_1 , в подальшому ситуацію було врегульовано.
Суд зауважує, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту.
Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини.
Тобто, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.
Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Оцінюючи зібрані та надані суду докази, в їх сукупності, суд дійшов висновку, що винуватість ОСОБА_1 «поза розумним сумнівом» у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП під час розгляду справи судом не знайшла свого підтвердження.
Згідно п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.
Керуючись ст. 247, 276-280, 283-285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю у його діях складу цього адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її захисником протягом десяти днів з дня ухвалення постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який ухвалив постанову.

СУДДЯ: