Справа № 953/7838/25
н/п 2-о/953/5/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
12 червня 2026 року         м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого   - судді Муратової С.О.,
при секретарі  - Драгані О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 , подану її представником – адвокатом Кісловою Оленою Олександрівною, заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин,-
ВСТАНОВИВ:
30.07.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вказана заява, в якій заявник просить встановити факт родинних відносин: що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є чоловіком ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На обґрунтування заяви заявник зазначає, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її рідний батько ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 25.04.1997 Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, нерухоме майно, а саме: 1/5 частину квартири, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . При житті батько склав заповіт, посвідчений 22.09.2008 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алексєєвою Л.В., згідно якого усе майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося та взагалі все те, що на день смерті буде йому належати і на яке за законом він матиме право, заповідав їй, його дочці ОСОБА_1 . Вона прийняла спадщину після смерті батька, так як постійно проживала разом із ним на час відкриття спадщини. Крім неї спадщину після смерті батька прийняла і його рідна мати, його дружина ОСОБА_2 , яка також постійно проживала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України ОСОБА_2 є спадкоємцем 1 черги за законом на майно померлого ОСОБА_3 . На момент смерті батька, його дружина ОСОБА_2 була непрацездатною, так як досягла пенсійного віку. Тобто після смерті свого чоловіка вона успадкувала обов`язкову частку у спадщині, а саме 1/20 частину квартири, однак свідоцтво про право на спадщину за законом вона не отримала. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 25.04.1997 Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, нерухоме майно, а саме: 1/5 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та 1/20 частину цієї квартири, яку вона прийняла у спадщину після смерті її чоловіка ОСОБА_3 . При житті її мати, ОСОБА_2 , склала заповіт, посвідчений 22.09.2008 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алексєєвою Л.В., згідно якого усе майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося та взагалі все те, що на день смерті буде їй належати і на яке за законом вона матиме право, заповідала дочці ОСОБА_1 , тобто їй. Вона є спадкоємицею за заповітом на майно померлої матері ОСОБА_2 , прийняла спадщину після смерті матері у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, так як постійно проживали разом із нею на час відкриття спадщини. 08.07.2025 вона звернулася до П`ятої державної нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак державним нотаріусом П`ятої державної нотаріальної контори Денисюк T.C. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 . При вивченні нотаріусом наданих нею документів були встановлені невідповідності у документах, що підтверджують родинні відносини між нею та померлою матір`ю ОСОБА_2 , а також між її померлими батьками ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . У свідоцтві про її народження в графі мати значиться « ОСОБА_4 », а у свідоцтві про смерть прізвище матері значиться « ОСОБА_5 » - це її дівоче прізвище. В свідоцтві про укладення шлюбу між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , прізвище матері після реєстрації шлюбу зазначено « ОСОБА_6 ». Мабуть, при реєстрації шлюбу була допущена помилка, та її прізвище після реєстрації шлюбу було зазначено по прізвищу чоловіка « ОСОБА_6 ». Але мати не бажала змінювати своє дівоче прізвище « ОСОБА_5 » на прізвище чоловіка « ОСОБА_6 ». Шлюб її батьки не розривали та інших шлюбів не укладали. Усе життя мати прожила під прізвищем « ОСОБА_5 ». Це прізвище значилося в усіх належних їй документах, отриманих вже після реєстрації нею шлюбу в різні роки, а саме в трудовій книжці, дипломі про закінчення інституту, дипломі кандидата наук, свідоцтві про право власності на житло. Прізвище « ОСОБА_5 » значилося у неї і в паспорті, на підставі якого було видано свідоцтво про смерть. Факт того, що померлі є чоловіком та дружиною підтверджується письмовим доказам. Встановлення даного факту має юридичне значення, так як від цього залежить виникнення, зміна або припинення особистих майнових прав, в даному випадку отримання нею свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері на 1/20 частину квартири, яку вона прийняла у спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_3 . Крім того, встановлення родинних відносин між нею та померлою ОСОБА_2 необхідно для визначення ступеня спорідненості спадкоємця та спадкодавця, від якого залежить ставка оподаткування спадщини.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2025, розгляд вказаної справи визначено судді Київського районного суду м. Харкова Муратовій С.О. (а.с. 28).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01.08.2025 заяву ОСОБА_1 , подану її представником – адвокатом Кісловою О.О., заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин залишено без руху та надано заявнику 5-денний строк, з дня отримання цієї ухвали, для усунення недоліків заяви, у зв`язку з тим, що заявник не сплатив судовий збір (а.с. 29), та 18.08.2025 позивачем надано заяву, з квитанцією про сплату судового збору (а.с. 32, 33).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01.09.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною заявою; розгляд справи ухвалено проводити в порядку окремого провадження (а.с. 34).
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 05.11.2025 клопотання заявника ОСОБА_1 та її представника - адвоката Кіслової О.О. про витребування доказів задоволено; витребувано з П`ятої державної нотаріальної контори, яка знаходиться за адресою: вул. Ярослава Мудрого, 26, м. Харків, копії документів спадкових справ, заведених після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ; витребувано з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції інформацію з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію шлюбу та про розірвання шлюбу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 68).
14.11.2025 до канцелярії суду від заступника завідувача П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори на виконання ухвали Київського районного суду м. Харкова від 05.11.2025 надійшли належним чином засвідчені: копія спадкової справи №181П/2025 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ; копія спадкової справи №182П/2025 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (а.с. 71-120).
24.11.2025 до канцелярії суду надійшло повідомлення начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на виконання ухвали Київського районного суду м. Харкова від 05.11.2025 (а.с. 121-122).
20.01.2026 на електрону адресу суду в системі «Електронний суд» надійшли пояснення представника Харківської міської ради Кукуєвої В.І., в яких вона просила: долучити пояснення Харківської міської ради до матеріалів цивільної справи № 953/7838/25; заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник – адвокат Кіслова О.О., заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин, залишити без розгляду; судові витрати покласти на заявника; справу розглянути без участі особи, яка уповноважена діяти від імені заінтересованої особи - Харківської міської ради (а.с. 139-145).
На обґрунтування пояснень зазначає, зокрема, що заявником зазначається, що метою встановлення факту родинних відносин є оформлення спадкових прав, зокрема отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 на 1/20 частку квартири, яку вона прийняла після смерті ОСОБА_3 . Разом з цим, вказане не відповідає дійсним обставинам справи з огляду на таке. За змістом матеріалів спадкових справ, витребуваних з П`ятої державної нотаріальної контори, заведених після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , встановлено, що 24.06.2025 ОСОБА_1 звернулась із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 3/4 частки майна, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , іншу частку його майна просила залишити відкритою, а також із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 . ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцям за заповітом ОСОБА_3 (заповіт № 6752 від 22.09.2008), ОСОБА_2 (заповіт № 6751 від 22.09.2008). Спадкова справа № 181П/2025 щодо спадщини померлого ОСОБА_3 постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії не містить, у зв`язку з чим підстави для вирішення питання про оформлення прав на спадкове майно ОСОБА_3 у судовому порядку відсутні. Спадкова справа № 182П/2025 щодо спадщини померлої ОСОБА_2 містить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.07.2025 за № 725 /02-31, за змістом якої ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом 5/20 часток у праві спільної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Відмовляючи у вчиненні нотаріальної дії нотаріус зазначає, що наразі неможливо безспірно встановити, чи має непрацездатна за віком ОСОБА_2 право на обов`язкову частку у спадщині, передбачене у ст. 1241 ЦК України, та неможливо безспірно встановити факт смерті дружини ОСОБА_3 , тому нотаріус не може з`ясувати наявність спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, перелік яких визначено у статті 1241 ЦК України, тобто дружини спадкодавця, а отже не можливо визначити обсяг спадщині, на яку необхідно видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина, єдиним спадкоємцем якого є ОСОБА_1 , яка прийняла спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України. Матеріали спадкової справи містять копію документу про реєстрацію шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . За змістом вказаного документу після реєстрації шлюбу прізвище дружини записано – « ОСОБА_7 ». Матеріали спадкової справи Спадкова справа № 181П/2025 щодо спадщини померлого ОСОБА_3 не містять заяв про видачу свідоцтв на спадщину в порядку обов`язкової частки від громадянки ОСОБА_4 . На момент відкриття спадщини особа ОСОБА_4 зі спадкодавцем не проживала, отже для оформлення свого права на обов`язкову частку повинна була в шестимісячний строк подати заяву про прийняття спадщини та видачу свідоцтва в порядку обов`язкової частки. Вказаних заяв матеріали спадкової справи не містять. 
Представник зазначає, що доказів, що особа ОСОБА_2 на момент відкриття спадщини була особою, що має право на обов`язкову частку у спадщині матеріали спадкової справи не містять. Відповідно до листа відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 17.11.2025 проведеною перевіркою за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію шлюбу та про розірвання шлюбу актових записів щодо реєстрації та /або розірвання шлюбу відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , не виявлено. Одночасно з наведеним, відмовляючи у вчинені нотаріальної дії у зв`язку з неможливістю визначити обсяг спадщини, на яку ОСОБА_1 необхідно видати свідоцтва про право на спадщину через припущення, що право на обов`язкову частку у спадщині після смерті ОСОБА_3 має ОСОБА_4 , нотаріусом не отримано відомості з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо реєстрації народження та смерті особи за параметрами – « ОСОБА_4 ». Питання з приводу того, що ОСОБА_4 та ОСОБА_2 є однією особою не підлягає вирішенню у судовому порядку, оскільки спору з цього питання спадкоємцями ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не заявлено, будь-яких заяв на отримання обов`язкової частки у спадщині від жодних осіб матеріали справи не містять, шестимісячний строк для прийняття спадщини сплинув більше 10 років тому. Право на обов`язкову частку у спадщині має особистий характер та не може переходити в порядку спадкової трансмісії. За наявними матеріалами справи, єдиним спадкоємцем вказаних осіб є заявник ОСОБА_1 , що прийняла спадщину у повному обсязі, що складається з 1/5 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 спочатку після смерті ОСОБА_3 , а потім спадщини, що складається з 1/5 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_2 , як єдиний спадкоємець за заповітом. За вказаних умов, правові підстави для відмови у вчиненні нотаріальної дії відсутні. Чинним законодавством не передбачено підтвердження родинних зв`язків між спадкодавцем та спадкоємцем для оформлення права на спадщину за заповітом. У разі скасування відмови у вчиненні нотаріальної дії, заявник має право на повторне звернення до нотаріального органу з метою оформлення права власності на спадкове майно відповідно до закону.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.05.2026 у задоволенні клопотання представника Харківської міської ради Кукуєвої Вікторії Іванівни про залишення заяви без розгляду, відмовлено.
В судове засідання заявник ОСОБА_1 та її представник – адвокат Кіслова О.О. в дане судове засідання не з`явилися повідомлялися належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 26.05.2026 до канцелярії суду надійшла заява адвоката Кіслової О.О., в якій вона просить справу розглянути за її відсутності та за відсутності заявника. Задовольнити заявлені вимоги у повному обсязі, встановити факт родинних відносин (а.с. 182).
В судове засідання представник заінтересованої особи Харківської міської ради не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 20.01.2026 на електрону адресу суду в системі «Електронний суд» надійшли пояснення представника Харківської міської ради Кукуєвої В.І., в яких вона просила справу розглянути без участі особи, яка уповноважена діяти від імені заінтересованої особи - Харківської міської ради (а.с. 139-145).
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Згідно ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
Вимоги ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачають, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим ЦПК України випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч.1 ст. 15 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Вимогами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України в цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що відповідно до копії повторного свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 від 03.02.1997, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 уклали шлюб 16.07.1957, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 16.07.1957 зроблено запис №1428. Після укладення шлюбу присвоєно фамілії: « ОСОБА_6 » (а.с. 10, 81).
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 01.02.1959, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 . Батьки: батько – ОСОБА_3 , мати – ОСОБА_4 (а.с. 9, 85).
Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 25.04.1997 № НОМЕР_3 , квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , дійсно належить на праві спільної власності ОСОБА_3 та членам його сім`ї ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Свідоцтво видане згідно з розпорядженням від 25.04.1997 №5174 (а.с. 11, 94).
Відповідно до копії заповіту від 22.09.2008, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алексєєвою Л.В., зареєстрованого в реєстрі за №6751, ОСОБА_2 на випадок її смерті зробила таке розпорядження: все її майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалося та взагалі все те, що на день її смерті буде їй належати і на яке за законом вона матиме право, заповідає своїй дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с. 12, 75).
Згідно копії заповіту від 22.09.2008, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алексєєвою Л.В., зареєстрованого в реєстрі за №6752, ОСОБА_3 на випадок його смерті зробив таке розпорядження: все його майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалося та взагалі все те, що на день його смерті буде йому належати і на яке за законом він матиме право, заповідає своїй дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с. 13, 83).
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 18.09.2014, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 79 років, про що 18.09.2014 складено відповідний актовий запис №13134 (а.с. 8, 82).
Відповідно до копії довідки з місця проживання про склад сім?ї та прописку від 26.09.2014, ОСОБА_1 проживає і постійно прописана за адресою: АДРЕСА_1 . У цьому жилому приміщенні проживає 3 членів сім?ї: ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (а.с. 19).
Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 від 25.08.2016, ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 81 років, про що 25.08.2016 складено відповідний актовий запис №12531 (а.с. 7, 74).
24.06.2026 ОСОБА_1 звернулася до П?ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою, в якій просила видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на її ім?я після смерті її мати ОСОБА_2 (а.с. 73).
24.06.2026 ОСОБА_1 звернулася до П?ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою, в якій просила видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на її ім?я після смерті її батька ОСОБА_3 (а.с. 99).
Згідно копії Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 24.06.2025, ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 90).
Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 24.06.2025 №81631570, 24.06.2025 зареєстровано спадкову справу №74248187, номер у нотаріуса 182п/2025, після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 17, 79).
Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 24.06.2025 №81631504, 24.06.2025 зареєстровано спадкову справу №74248166, номер у нотаріуса 181п/2025, після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 18, 84).
Відповідно копії Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 08.07.2025, ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 91).
Згідно копії повного Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00052261618 від 08.07.2025, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , батьки: батько – ОСОБА_3 , мати – ОСОБА_4 (а.с. 92-93).
Відповідно до постанови державного нотаріуса П?ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Денисюка Т.С. від 08.07.2025, ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові померла ОСОБА_2 , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкову справу за №182п/2025 (номер у спадковому реєстрі 74248187), відкрито 24.06.2025 у П?ятій Харківській міській державній нотаріальній конторі/відокремленому підрозділі/. Спадкова справа зберігається у відокремленому підрозділу за адресою: 61024, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, №26. Спадкодавиця склала заповіт на все майно на ім?я доньки - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алексєєвою Л.В. 22.09.2008 за реєстровим №6751. Спадщину спадкоємиця прийняла, оскільки була зареєстрована і мешкала разом зі спадкодавицею на день її смерті у спадковій квартирі. У своїй заяві ОСОБА_1 стверджує, що являється дочкою ОСОБА_2 та що чоловік спадкодавиці - ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , в іншому зареєстрованому шлюбі вона не перебувала. Також вона повідомляє, що спадщина складається з 5/20 (п?яти двадцятих) часток у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_2 , з яких 1/5 частка належала спадкодавиці особисто. а 1/20 її частку вона прийняла по спадщині та законом після свого чоловіка - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , але не встигла оформити своїх спадкових прав. На підтвердження фактів родинних зв?язків спадкоємицею надано: cвідоцтво про шлюб (повторне) ОСОБА_3 та ОСОБА_2 НОМЕР_6 , видане відділом ЗАГС Виборгського району м. Санкт-Петербург 05.02.1997, де прізвище дружини після укладення шлюбу зазначено ОСОБА_6 . Свідоцтво про народження ОСОБА_1 НОМЕР_7 , видане відділом ЗАГС Київського району м. Харкова 01.02.1959, де матір?ю записана ОСОБА_4 . Спадкова справа містить повний витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_1 від 08.07.2025 за №00052261618, де матір?ю також записана ОСОБА_4 . Таким чином спадкоємець не може довести факт родинних відносин зі спадкодавицею. Отже видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_2 на ім?я ОСОБА_1 із зазначенням родинного зв?язку, як дочці спадкодавиці, не має можливості. В матеріалах справи також знаходяться: свідоцтво про смерть ОСОБА_3 . НОМЕР_4 , видане відділом ДРАЦС по м. Харкову РС ХМУЮ 18.09.2014; витяг про реєстрацію в спадковому реєстрі Спадкової справи за №181 п/2025 (номер у спадковому реєстрі 74248166), відкритої 24.06.2025 у П?ятій Харківській міській державній нотаріальній конторі /відокремленому підрозділі/ після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ; копія заповіту ОСОБА_3 на все майно на ім?я доньки - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Алексєєвою Л.В. 22.09.2008 за реєстровим №6752. З матеріалів справи вбачається, що на день смерті ОСОБА_3 разом з ним за однією адресою були зареєстровані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Прізвище дружини ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , не співпадає з прізвищем спадкодавиці - ОСОБА_2 , тому неможливо з безспірністю встановити, чи має непрацездатна за віком ОСОБА_2 , право на обов?язкову частку у спадщині, передбачене у ст. 1241 ЦК України. На даний час неможливо з безспірністю встановити факт смерті дружини ОСОБА_3 з причин зазначених вище, тому нотаріус не може з?ясувати наявність спадкоємців, які мають право на обов?язкову частку у спадщині, перелік яких визначено у ст. 1241 ЦК України, тобто дружини спадкодавця, а отже неможливо визначити обсяг спадщині, на яку ОСОБА_1 необхідно видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_2 . З огляду на вказане, постановила відмовити громадянці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 5/20 (п?ять двадцятих) часток у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_2 після матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і була зареєстрована на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 12, 96-97).
Постановою державного нотаріуса П?ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Денисюка Т.С. від 22.04.2026, відмовлено громадянці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 5/20 (п?ять двадцятих) часток у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_2 після батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . У зв`язку з тим, що на даний час неможливо з безспірністю встановити факт смерті дружини ОСОБА_3 з причин зазначених в постанові, тому нотаріус не може з?ясувати наявність спадкоємців, які мають право на обов?язкову частку у спадщині, перелік яких визначено у ст. 1241 ЦК України, тобто дружини спадкодавця, а отже неможливо визначити обсяг спадщині, на яку нотаріусу необхідно видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_3 (а.с. 172-174).
В судовому засіданні допитано в якості свідка ОСОБА_10 , яка зазначила, що ОСОБА_1 є її мамою. Батько ОСОБА_1 є ОСОБА_3 а мамою – ОСОБА_2 . Вони проживали разом завжди. Чому у бабусі ОСОБА_2 інше прізвище ніж у діда ОСОБА_3 їй не відомо, вона думала, що вона просто не взяла його прізвище. Як в подальшому стало відомо, в свідоцтві про шлюб написано, що її прізвище « ОСОБА_6 ». Спершу помер ОСОБА_3 , а потім ОСОБА_2 .
В судовому засіданні допитано в якості свідка ОСОБА_11 , який зазначив, що ОСОБА_1 є його двоюрідною сестрою. Батько її ОСОБА_3 , мати – ОСОБА_2 . ОСОБА_3 перебував із ОСОБА_2 у шлюбі. Їх сім?ю знає з народження. ОСОБА_2 . ОСОБА_3 доводився чоловіком. Вони весь час мешкали разом, ніколи не розлучалися. Спершу помер ОСОБА_3 , на час його смерті вони мешкали разом. Через декілька років померла ОСОБА_2 . Дітей окрім ОСОБА_1 у них не було.
В судовому засіданні допитано в якості свідка ОСОБА_8 , який зазначив, що ОСОБА_1 є його дружиною. Її батьками були ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Він з дружиною коли уклали шлюб проживали разом з її батьками. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 були в офіційному шлюбі, різні прізвища у них оскільки одружилися вони на практиці, та вона взяла його прізвище, однак у неї вже були публікації, вона була вчена, і вона вирішила не міняти прізвище, а коли народилася донька, його дружина, тоді вони і записали у свідоцтво, що батько та мати « ОСОБА_6 ». Так вони і жили до смерті разом. Спершу помер ОСОБА_3 , ОСОБА_2 проживала разом із ним. ОСОБА_2 є рідною мамою ОСОБА_1 .
Аналізуючи досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд вважає, що заявником надано достатньо доказів для встановлення заявлених фактів.
Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Положеннями ст. 315 ЦПК України встановлений перелік юридичних фактів, які можуть бути встановлені у судовому порядку.
Пунктом 1 частини першої вказаної статті передбачено, що суд розглядає справу про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб в судовому порядку можливо лише тоді, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.
Відповідно до абз. 2 п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.
У п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 зазначено, що суди розглядають справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений або знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.
Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними у п. 7 постанови № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.
Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
Як слідує зі змісту заяви, встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для отримання в майбутньому права на оформлення спадщини.
Заявник скористався своїм правом на звернення до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин та надав відповідні докази на підтвердження вказаного факту. Підстав вважати про наявність спору про право у суду немає.
На підставі досліджених у судовому засіданні доказів та показань свідка ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , які підтвердили той факт, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 , а ОСОБА_2 є дружиною ОСОБА_3 , суд встановив, що наявний факт родинних зв`язків між дитиною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та матір?ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також наявний факт родинних відносин між чоловіком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та дружиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Суд, надавши належну правову оцінку наявним у справі доказам у їх сукупності, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вимог про встановлення факту родинних відносин ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зокрема, що вони є донькою та матір`ю відповідно, та факт родинних відносин ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зокрема, що вони є чоловіком та дружиною відповідно.
Враховуючи викладене, суд задовольняє заяву ОСОБА_1 , подану її представником – адвокатом Кісловою О.О. про встановлення факту родинних відносин.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 78, 80, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд
ВИРІШИВ:
Заяву ОСОБА_1 , поданою її представником – адвокатом Кісловою Оленою Олександрівною, заінтересована особа: Харківська міська рада про встановлення факту родинних відносин – задовольнити.
Встановити факт наявності родинних відносин між дитиною ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_8 , адреса: АДРЕСА_3 ) та матір?ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Встановити факт наявності родинних відносин між чоловіком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та дружиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.
Заявник: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_8 , адреса: АДРЕСА_3 ).
Представник заявника: адвокат Кіслова Олена Олександрівна (РНОКПП: НОМЕР_9 , адреса: АДРЕСА_4 ).
Заінтересована особа: Харківська міська рада (ЄДРПОУ: 04059243, адреса: 61003, м. Харків, пл. Конституції, 7).

Суддя        С.О. Муратова