КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2026 року м. Київ справа №320/11296/26
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жука Р.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу
за позовом  ОСОБА_1 
до  
ІНФОРМАЦІЯ_1 
про визнання протиправним та скасування наказу в частині, визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, 

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог.
ОСОБА_1 (далі – позивач) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі – відповідач), в якому просить суд:
визнати протиправним та скасувати наказ тимчасового виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів» у частині поновлення на військовому обліку ОСОБА_1 ;
визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо невнесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів достовірних відомостей про виключення ОСОБА_1 з військового обліку;
зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинити дії щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про статус ОСОБА_1 , а саме: «Виключений з військового обліку» на підставі постанови ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_1 від 15.12.2022 №5/10447 згідно з пунктом 3 частини шостої статті 37 Закону України «Про військовий облік і військову службу». 

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказує, що чинне законодавство України не містить процедури поновлення на військову обліку осіб, які попередньо були визнані неприданими до військової служби на підставі постанови ВЛК. Крім того, позивач зауважує, що відсутність протоколів з питань медичного огляду військовозобов`язаного військово-лікарську комісію не може бути підставою для визнання висновків військово-лікарської комісії недійсними. 
Відповідач заперечуючи проти задоволення позовних вимог зазначив, що книга протоколів містить записи протоколів, які є фактично самими постановами ВЛК (в іншому вигляді, як у протокольному запису, Постанова ВЛК не існує), і запис в книзі протоколів, щодо придатності до військової служби є єдиною підставою для надання довідки ВЛК про непридатність до військової служби. В зв`язку з тим, що в ІНФОРМАЦІЯ_2 було виявлено відсутність певних книг протоколів військово-лікарської комісії, а отже і відсутність самих постанов та правових підстав на видачу довідок військово-лікарської комісії з висновками про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку. В зв`язку з тим, що в ІНФОРМАЦІЯ_2 було виявлено відсутність певних книг протоколів військово-лікарської комісії, а отже і відсутність самих постанов та правових підстав на видачу довідок військово-лікарської комісії з висновками про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку, керівництвом відповідача було прийнято рішення про поновлення на військовому обліку тих осіб довідки яких не можуть бути підтверджені протоколом військово-лікарської комісії з можливістю перепройти медичний огляд і отримати нову довідку згідно чинного протоколу. На підставі викладеного ІНФОРМАЦІЯ_3 вважає, що дії відповідача здійснювалися відповідно до вимог законодавства України, а позивач не довів наявності порушень, що могли б свідчити про протиправну діяльність відповідача.
У відповіді на відзив позивач зазначив, що відповідач перекладає відповідальність за власну службові недбалість на громадянина, що прямо порушує фундаментальний принцип «належного урядування».
У додаткових пояснення відповідач зазначив, що діяв у межах наданих повноважень, виконував обов`язок щодо контролю законності військово-облікових документів та забезпечення достовірності облікових даних, не втручаючись при цьому у медичну компетенцію військоволікарських комісій.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.03.2026 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, витребувано у відповідача належним чином завірені копії: наказу ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 в частині позивача; всіх документів на підставі яких прийнято наказ ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 в частині позивача; документів якими зафіксовано факт відсутності/втрати книг протоколів засідань ВЛК за період з 22.08.2022 по 03.11.2022 відносно позивача; витягу з історії змін Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо облікового запису позивача; всіх матеріалів, що були або мали бути взяті до уваги при допущенні оскаржуваної бездіяльності, а також, письмові пояснення з посиланням на норми чинного законодавства щодо обставин, викладених у позовній заяві.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.04.2026 витребувано від ІНФОРМАЦІЯ_1  належним чином засвідченні копії: наказу ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 в частині позивача; всіх документів на підставі яких прийнято наказу ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 в частині позивача; документів якими зафіксовано факт відсутності/втрати книг протоколів засідань ВЛК за період з 22.08.2022 по 03.11.2022 відносно позивача; витягу з історії змін Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо облікового запису позивача; всіх матеріалів, що були або мали бути взяті до уваги при допущенні оскаржуваної бездіяльності, а також, письмові пояснення з посиланням на норми чинного законодавства щодо обставин, викладених у позовній заяві.
24.04.2026 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.
28.04.2026 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.
29.04.2026 до суду від відповідача надійшли документи на вимогу ухвали суду від 22.04.2026.
05.05.2026 до суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь позивача на відзив.
12.05.2026 до суду від позивача надійшли додаткові пояснення.
19.05.2026 до суду від відповідача надійшли додаткові пояснення.
25.05.2026 до суду від позивача надійшли додаткові пояснення.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів, суд встановив такі обставини.
Згідно з довідкою військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 від 15.12.2022 №5/10447, ОСОБА_1 визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку.
Згідно з копією тимчасового посвідчення військовозобов`язаного від 16.12.2022 № НОМЕР_1 , ОСОБА_1 виключений з військового обліку на підставі статті 74 «а» та 67 «а» гр. ІІ (наказ Міністерства оборони України №402).
Відповідно до наказу тимчасового виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів», наказано поновити на обліку військовозобов`язаних осіб, згідно додатку №1, зокрема, ОСОБА_1 , що не заперечується відповідачем.
Відповідно до витягу із застосунку «Резерв+» від 29.11.2025, ОСОБА_1 є військовозобов`язаним, перебуває на обліку у ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з постановою військово-лікарської комісії від 15.12.2022 є непридатним з виключенням з військового обліку.
12.12.2025 на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 направлений адвокатський запит з вимогою надати інформацію щодо поточного статусу (категорії обліку) ОСОБА_1 .
Листом від 07.02.2026 №922 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомив, що наказом тимчасового виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів» ОСОБА_1 перебуває на військовому обліку – підлягає призову на військову службу під час мобілізації.
Уважаючи, що його права та законні інтереси порушені, позивач звернувся до суду з цим позовом.

V. Оцінка суду.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 65 Конституції України захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також визначення загальних засад проходження в Україні військової служби здійснює Закон України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25 березня 1992 року №2232-XII 
Відповідно до частини дев`ятої статті 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», щодо військового обов`язку громадяни України поділяються на такі категорії: допризовники - особи, які підлягають взяттю на військовий облік; призовники - особи, які взяті на військовий облік; військовослужбовці - особи, які проходять військову службу; військовозобов`язані - особи, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави; резервісти - особи, які проходять службу у військовому резерві Збройних Сил України, інших військових формувань і призначені для їх комплектування у мирний час та в особливий період.
Згідно з частиною шостою статті 37 статті 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів Служби безпеки України - у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних та резервістів розвідувальних органів України - у відповідному підрозділі розвідувальних органів України) підлягають громадяни України, які: 1) померли або визнані в установленому законом порядку безвісно відсутніми або оголошені померлими; 2) припинили громадянство України; 3) визнані непридатними до військової служби; 4) досягли граничного віку перебування в запасі. У громадянина, якого виключено з військового обліку відповідно до пунктів 3 та 4 цієї частини, військово-обліковий документ не вилучається. До військово-облікового документа громадянина вносяться дані про виключення із військового обліку.
Аналіз змісту відповідних положень Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» дає підстави для висновку, що громадяни які підлягають виключенню з військового обліку втрачають статус військовозобов`язаного.
Як встановлено судом вище, згідно з довідкою військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 від 15.12.2022 №5/10447, ОСОБА_1 визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, у зв`язку з чим до тимчасового посвідчення військовозобов`язаного від 16.12.2022 №ТП/6069 внесені дані про те, що позивач виключений з військового обліку військовозобов`язаних.
При цьому, спірний наказ тимчасового виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів» мотивований відсутністю певних книг протоколів військово-лікарської комісії.
Згідно з абзацами 1-7 пункту 2.1 глави 2 розділу І Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністра оборони України від 14.08.2008 №402 (далі – Положення №402) для проведення військово-лікарської експертизи створюються військово-лікарські комісії (далі - ВЛК), штатні та позаштатні (постійно і тимчасово діючі). Штатні та позаштатні (постійно і тимчасово діючі) ВЛК (лікарсько-льотні комісії (далі - ЛЛК)) приймають постанови. Постанови ВЛК (ЛЛК) оформлюються свідоцтвом про хворобу, довідкою військово-лікарської комісії, протоколом засідання штатної військово-лікарської комісії. ВЛК приймають постанови у тому числі на виїзних засіданнях та, в окремих випадках (лікування за кордоном) - дистанційно. Постанови штатних та позаштатних ВЛК обов`язкові до виконання. Постанови ВЛК можуть бути відмінені або скасовані штатними ВЛК. Постанова ВЛК скасовується у випадках, коли попередня постанова ВЛК на дату її прийняття не відповідала законодавству та/або була прийнята на підставі недійсних документів. Постанова ВЛК відміняється у випадках, коли необхідно привести зміст попередньої постанови ВЛК (яка була прийнята правильно) у відповідність до чинного законодавства. 
Згідно з абзацом першим пункту 22.1 глави 22 розділу II Положення №402, дані про тих, хто пройшов медичний огляд (прізвище, ім`я та по батькові, рік народження, військове звання, військова частина, місяць та рік призову на військову службу тощо), діагноз та постанова ВЛК про ступінь придатності до військової служби та про причинний зв`язок записуються в Книгу протоколів засідань ВЛК (ЛЛК).
Відповідно до абзацу першого пункту 22.2 глави 22 розділу II Положення №402, книга протоколів засідань військово-лікарської комісії ведеться у всіх ВЛК секретарями цих комісій. Протоколи засідань ВЛК підписуються головою, членами комісії (не менше двох), які брали участь у засіданні, та секретарем комісії у день засідання комісії.
Водночас, суд зауважує, що Положенням №402 не передбачено настання жодних правових наслідків для військовозобов`язаного, у разі виявлення відсутності Книги протоколів засідань ВЛК (ЛЛК) та/або відповідних записів у ній.
Зазначені вище норми Положення №402 та інші положення законодавства, не наділяють жодними повноваженнями відповідача, безпосередньо його керівника, щодо відміни, визнання недійсними або скасування висновків військово-лікарської комісії про непридатність осіб до військової служби з виключенням з військового обліку військовозобов`язаних.
При цьому, суд погоджується з твердженням позивача відносно того, що чинним законодавством України не передбачено, ані такого терміну як «поновлення на військовому обліку», ані механізму для такого поновлення.
Відтак, у даному випадку, відповідач з очевидним перевищенням наданих йому чинним законодавством повноважень видав спірний наказ від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів».
У справі Рисовський проти України (№29979/04 рішення від 20.10.2011) Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу належного урядування, зазначивши, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Принцип належного урядування, як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість.
Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправним та скасування наказу тимчасового виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів» у частині, що стосується ОСОБА_1 .
Правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, визначені Законом України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» від 16.03.2017 №1951-VIII. 
Відповідно до статті 1 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів - автоматизована інформаційно-телекомунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Частиною п`ятою статті 5 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» передбачено, що органами адміністрування Реєстру в межах своїх повноважень є: уповноважений орган адміністрування володільця Реєстру; оперативні командування; територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя; Центральне управління Служби безпеки України; відповідний підрозділ Служби зовнішньої розвідки України. 
Органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України. Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних. (частини восьма, дев`ята статті 5 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів»).
За змістом статті 6 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», до Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості: персональні дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів; службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
До службових даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать: відомості про виконання військового обов`язку; відомості про результати проходження медичного огляду (військово-лікарської експертизи); відомості про проходження альтернативної (невійськової) служби відповідно до Закону України "Про альтернативну (невійськову) службу"; відомості про участь у бойових діях. (стаття 8 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів»).
Отже, за змістом вказаних норм, у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів має відображатись повна та дійсна інформація щодо призовників, військовозобов`язаних і резервістів, для забезпечення ведення військового обліку громадян України. 
Органи адміністрування Реєстру, зокрема, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зобов`язані вносити до Реєстру інформацію щодо призовників, військовозобов`язаних та резервістів, в тому числі і інформацію про взяття осіб на військовий облік, зняття та виключення з нього, а також проводити актуалізацію цієї інформації у разі її зміни.
Ураховуючи викладене, суд вважає, що внаслідок визнання протиправним та скасування наказу тимчасового виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів» у частині, що стосується ОСОБА_1 , наявні правові підстави для зобов`язання відповідача вчинити дії щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про статус ОСОБА_1 , а саме: «Виключений з військового обліку» на підставі постанови ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_1 від 15.12.2022 №5/10447 згідно з пунктом 3 частини шостої статті 37 Закону України «Про військовий облік і військову службу».
При цьому, відповідно до частин першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Так, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.
Отже, з огляду на вказані обставини, визнання судом протиправною бездіяльності відповідача щодо невнесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про виключення ОСОБА_1 з військового обліку – не матиме наслідком ефективний захист прав позивача за захистом яких він звернувся. 
Дослідивши питання щодо дотримання позивачем строків звернення до суду, суд зазначає таке.
Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Судом встановлено, що 12.12.2025 на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 направлений адвокатський запит з вимогою надати інформацію щодо поточного статусу (категорії обліку) ОСОБА_1 .
Листом від 07.02.2026 №922 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомив, що наказом тимчасового виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів» ОСОБА_1 перебуває на військовому обліку – підлягає призову на військову службу під час мобілізації.
Отже, позивач дізнався про фактичну підставу для його поновлення на військовому обліку з листа ІНФОРМАЦІЯ_1 від 07.02.2026 №922.
При цьому, 12.03.2026 ОСОБА_1 звернувся з позовом до Київського окружного адміністративного суду.
Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що позов у межах спірних правовідносин подано з дотриманням строку, встановленого положеннями статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відтак, ураховуючи всі доводи, які наведені позивачем у позовній заяві, суд зазначає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

VI. Судові витрати.
Відповідно до частин першої та третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. 
ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі 2 662 гривень 40 копійок, що підтверджується квитанцією до платіжної інструкції від 11.03.2026 №6654-5799-7764-9181.
При цьому, судовий збір позивач сплатив за дві позовні вимоги немайнового характеру (про визнання протиправним, скасування наказу та про визнання протиправною бездіяльності), оскільки позовна вимога про зобов`язання вчинити дії є похідною та не потребує сплати судового збору. 
За результатом розгляду справи суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення однієї позовної вимоги немайнового характеру – про визнання протиправним та скасування наказу, та похідної позовної вимоги – про зобов`язання вчинити дій.
При цьому, суд не вбачає правових підстав для задоволення позовної вимоги про визнання протиправною бездіяльності відповідача. 
Зважаючи на часткове задоволення позовних вимог, судовий збір у розмірі 1331 гривень 20 копійок, сплачений позивачем, стягується на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково. 
Визнати протиправним та скасувати наказ тимчасового виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 21.08.2024 №287 «Про поновлення на обліку військовозобов`язаних, які визнані військово-лікарськими комісіями ІНФОРМАЦІЯ_1 непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку з порушенням вимог керівних документів» у частині поновлення на військовому обліку ОСОБА_1 та визнання недійсним висновку ВЛК про непридатність ОСОБА_1 непридатним до військової служби.
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про статус ОСОБА_1 , а саме: «Виключений з військового обліку» на підставі постанови ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_1 від 15.12.2022 №5/10447 згідно з пунктом 3 частини шостої 6 статті 37 Закону України «Про військовий облік і військову службу». 
У задоволенні решти позовних вимог відмовити. 
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1 331 (одна тисяча триста тридцять одна) гривня 20 копійок.

Копію рішення надіслати учасникам справи.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жук Р.В.