ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" травня 2026 р. Справа№ 910/4510/20 (910/18500/19)
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Остапенка О.М.
суддів: Сотнікова С.В. 
Отрюха Б.В. 

за участю секретаря судового засідання Карпової М.О.
у присутності представників сторін:
арбітражний керуючий Васюк М.М. особисто
від позивача: Казимиренко К.В. згідно ордера
від третьої особи: Красник А.І. керівник згідно виписки з ЄДР
від третьої особи: Мироненко К.Б. згідно ордера

розглянувши апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" на рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 року
у справі №910/4510/20(910/18500/19) (суддя Яковенко А.В.)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой"
до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу
Чорноног Лариси Віталіївни
за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний
кооператив "Лейк Хаус" 
про визнання протиправними та скасування рішень
в межах справи №910/4510/20
за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Корд Груп"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой"
про банкрутство
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 року у справі №910/4510/20(910/18500/19) позовні вимоги задоволено у повному обсязі, визнано протиправними та скасовано рішення Приватного нотаріуса КМНО Чорноног Л.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер:32699166 від 02.12.2016 про право власності на об`єкт нерухомого майна: незавершений будівництвом об`єкт, недобудований житловий комплекс з об`єктами соціально-побутового призначення, об`єкт житлової нерухомості: Ні. Адреса: м. Київ, вул. Здолбунівська, будинок 13. Номер запису про право власності 17790622. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1104328180000, скасовано запис в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №17790622 від 01.12.2016 приватного нотаріуса КМНО Чорноног Л.В. про реєстрацію права власності, індексний номер 32699166 від 02.12.2016, присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача 3842,00 грн. витрат по сплаті судового збору.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням місцевого господарського суду, ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" звернувся до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 року у справі №910/4510/20 (910/18500/19) у повному обсязі та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
Витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.03.2026 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Остапенко О.М., судді: Сотніков С.В., Отрюх Б.В.
Ухвалою суду від 16.03.2026 вищевказаною колегією суддів відкладено вирішення питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" на рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 року у справі №910/4510/20(910/18500/19), повернення даної апеляційної скарги або залишення її без руху до надходження матеріалів справи до Північного апеляційного господарського суду та витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/4510/20(910/18500/19).
09.04.2026 супровідним листом Господарського суду міста Києва №910/4510/20(910/18500/19)/2088/26 від 08.04.2026 витребувані матеріали даної справи надійшли до Північного апеляційного господарського суду.
Ухвалою суду від 14.04.2026 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" на рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 у справі №910/4510/20 (910/18500/19), встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду на 14.05.2026 року за участю повноважних представників учасників провадження у справі.
У поданому суду відзиві на апеляційну скаргу арбітражний керуючий Васюк М.М. просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції – без змін.
До дати судового засідання від АТ "Українська залізниця", ТОВ "Фінансова компанія "Арагон", Національного банку України надійшли заяви про залучення їх до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, від ОК "ЖБК "Лейк Хаус" – заперечення щодо поданих заяв про залучення третіх осіб та заперечення щодо доводів відзиву на апеляційну скаргу, а від арбітражного керуючого Васюка М.М. – додаткові пояснення на заперечення третьої особи. 
В судове засідання 14.05.2026 року з`явились арбітражний керуючий Васюк М.М., а також представники позивача та третьої особи.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не направляв.
Згідно ч. 12 ст. 270 ГПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. 
Розглянувши в судовому засіданні заяви АТ "Українська залізниця", ТОВ "Фінансова компанія "Арагон" та Національного банку України про залучення їх до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача з наведених у них мотивів та заслухавши позиції присутніх представників учасників провадження у справі з цього приводу, ухвалою суду від 14.05.2026 року відмовлено у їх задоволенні у зв`язку з їх безпідставністю та необґрунтованістю.
Представники скаржника вимоги апеляційної скарги підтримали, просили її задовольнити, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 року у справі №910/4510/20(910/18500/19) у повному обсязі та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
Арбітражний керуючий Васюк М.М. та представник позивача проти доводів скаржника, відкладених в апеляційній скарзі, заперечували, просили залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції – без змін.
14.05.2026 року оголошено вступну та резолютивну частини постанови Північного апеляційного господарського суду у даній справі.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства та заслухавши пояснення присутніх представників учасників провадження у справі, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 у даній справі – скасуванню з прийняттям нового про відмову у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.
Згідно зі статтею 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.
У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. 
Відповідно до ч. 6 ст. 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство (неплатоспроможність) у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Кодексом України з процедур банкрутства.
Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, у серпні 2020 року ТОВ "Градострой" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чорноног Л.В. про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32699166 від 02.12.2016 про право власності на об`єкт нерухомого майна: незавершений будівництвом об`єкт, недобудований житловий комплекс з об`єктами соціально-побутового призначення, об`єкт житлової нерухомості: Ні. Адреса: м. Київ, вул. Здолбунівська, будинок 13. Номер запису про право власності 17790622. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1104328180000 та про скасування запису в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №17790622 від 01.12.2016 приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Чорноног Л.В. про реєстрацію права власності, індексний номер 32699166 від 02.12.2016.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що рішенням Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів ДП "Київський державний завод "Буревісник" відведена земельна ділянка, площею 0,69 га, за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 13, у Дарницькому районі м.Києва для житлового будівництва.
25.06.2003 між ТОВ "Градострой" (інвестор) та ДП "КДЗ "Буревісник" укладено договір про будівництво житлового будинку №93/400/40-27, відповідно до якого ДП "КДЗ "Буревісник" передало ТОВ "Градострой" функції замовника будівництва. 
01.12.2014 між ТОВ "Градострой" та ТОВ "Інтер-Преміал" укладено договір №13-10/15-ПР про участь у будівництві і передачі функцій замовника.
Як стало відомо позивачу з інформаційної довідки від 07.03.2017 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, 01.12.2016 о 17:01 державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чорноног Л.В. за ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" зареєстровано право власності об`єкт нерухомого майна: незавершений будівництвом об`єкт, недобудований житловий комплекс з об`єктами соціально-побутового призначення, об`єкт житлової нерухомості: Ні. Адреса: м. Київ, вул. Здолбунівська, будинок 13. Номер запису про право власності 17790622. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1104328180000.
Підставою виникнення права власності вказано договір від 13.09.2016, укладений між ОК "ЖБК "Лейк-Хаус" та ТОВ "Інтер-Преміал"; підставою для внесення запису слугувало рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям відділу), індексний номер: 32699166 від 02.12.2016 17:00:01, приватний нотаріус Чорноног Лариса Віталіївна, Київський нотаріальний округ, м. Київ.
Поряд із цим, як зазначає позивач, ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 09.02.2016 №753/2382/16-к частково задоволено клопотання слідчого за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №12015100020009877 від 12.11.2015 за ст.ст. 190, 191 КК України, якою слідчий суддя: наклав арешт на об`єкт незавершеного будівництва, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 13 (поштова адреса: м. Київ, вул. Здолбунівська, 11-В) - житловий комплекс "Приозерний", який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 8000000000:90:146:0027; заборонив ТОВ "Градострой", ТОВ "Інтер-Преміал", ТОВ "Сател Україна" розпоряджатися майновими правами на об`єкт незавершеного будівництва (квартири), що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 13 (поштова адреса: м. Київ, вул. Здолбунівська, 11-В) - житловий комплекс "Приозерний", який розташований на земельній ділянці, кадастровий номер 8000000000:90:146:0027.
Надалі, 16.02.2016 державним реєстратором Храбаном С.І. на виконання ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 09.02.2016 року у справі №753/2382/16-к внесено запис №132789028 (спеціальний розділ) про накладення арешту щодо нерухомого майна на об`єкт незавершеного будівництва, розташованого на земельній ділянці кадастровий номер 8000000000:90:146:0027, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №81935073 від 07.03.2017.
Вважаючи оскаржуване рішення відповідача щодо реєстрації за третьою особою права власності на нерухоме майно протиправним, ТОВ "Градострой" звернулось до суду з даним позовом.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2020 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №910/18500/19, ухвалено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
У зв`язку із відкриттям Господарським судом міста Києва провадження у справі №910/4510/20 про банкрутство ТОВ "Градострой", ухвалою суду від 14.07.2020 року передано матеріали справи №910/18500/19 за позовом ТОВ "Градострой" до Приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу Чорноног Л.В. про визнання протиправними та скасування рішень за підсудністю до Господарського суду міста Києва для розгляду в межах справи №910/4510/20 про банкрутство ТОВ "Градострой".
Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 18.08.2020 справу №910/18500/19 передано судді Івченко А.М.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.09.2020 року матеріали справи №910/18500/19 передано для розгляду в межах справи №910/4510/20 про банкрутство ТОВ "Градострой".
Згідно витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, вказану справу передано для розгляду судді Яковенко А.В
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.04.2025 року прийнято справу №910/4510/20(910/18500/19) до провадження у визначеному складі суду, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, повторно розпочато розгляд справи №910/4510/20(910/18500/19) спочатку.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.02.2026 року залучено до участі у справі ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача.
За наслідками розгляду заявлених вимог, рішенням Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 року у справі №910/4510/20(910/18500/19) позовні вимоги задоволено у повному обсязі, визнано протиправними та скасовано рішення Приватного нотаріуса КМНО Чорноног Л.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32699166 від 02.12.2016 про право власності на об`єкт нерухомого майна: незавершений будівництвом об`єкт, недобудований житловий комплекс з об`єктами соціально-побутового призначення, об`єкт житлової нерухомості: Ні. Адреса: м. Київ, вул. Здолбунівська, будинок 13. Номер запису про право власності 17790622. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1104328180000, скасовано запис в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно №17790622 від 01.12.2016 приватного нотаріуса КМНО Чорноног Л.В. про реєстрацію права власності, індексний номер 32699166 від 02.12.2016, присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача 3842,00 грн. витрат по сплаті судового збору.
Приймаючи дане рішення, суд першої інстанції погодився з позивачем та дійшов висновку, що прийняття відповідачем спірного рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) про державну реєстрацію права власності здійснено за відсутності необхідного обсягу документів, поданих для державної реєстрації, а також на об`єкт нерухомого майна, на який було накладено арешт ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 09.02.2016 року у справі №753/2382/16-к.
Третя особа у справі - ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" з даним рішенням суду не погоджується та в поданій апеляційній скарзі посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції фактичних обставин справи, а також порушення норм матеріального та процесуального права.
За твердженням апелянта, позовні вимоги у справі заявлено позивачем та розглянуто судом по суті спору до неналежного відповідача; позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав; вирішено спір за відсутності порушених прав позивача, а також задоволено безпідставні та необґрунтовані позовні вимоги ТОВ "Градострой".
Переглядаючи в апеляційному порядку законність винесення даного рішення, колегія суддів вбачає підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування такого рішення з прийняттям нового про відмову у задоволенні позову ТОВ "Градострой" з огляду на наступне.
Як зазначено у ч.1 ст.15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами ГПК України.
Відповідно до статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
У частині першій статті 162 ГПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову (п. 5 ч. 3 статті 162 ГПК України).
У частині першій статті 41, частинах тертій, четвертій статті 45 ГПК України унормовано, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.
Згідно ст.47 ГПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права або обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.
За ст. 48 ГПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження – до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених в частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.
Велика Палата Верховного Суду послідовно звертала увагу на те, що поняття "сторона у спорі" може не бути тотожним за змістом поняттю "сторона у процесі": сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача (схожа правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №183/1617/16, від 29.05.2019 у справі №367/2022/15-ц, від 07.07.2020 у справі №712/8916/17, від 09.02.2021 у справі №635/4741/17). 
Отже, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі №910/15792/20).
В даному випадку колегія суддів звертається до правового висновку, який міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.08.2024 у справі №908/3731/23, у якій зазначено, що відповідно до приписів ГПК України статус учасника справи особа має ще до моменту звернення позивача до суду з позовом та відкриття провадження у справі (по суті з моменту складення позивачем остаточного тексту позовної заяви і визначення у ньому певної особи як відповідача).
Визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав позову є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Такі висновки містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц, від 20.06.2018 у справі №308/3162/15-ц, від 21.11.2018 у справі №127/93/17-ц, від 12.12.2018 у справах №570/3439/16-ц і №372/51/16-ц, від 11.09.2019 у справі №910/7122/17, від 27.06.2023 у справі №910/333/21.
Тобто, визначення обґрунтованості формування позивачем суб`єктного складу відповідачів у справі може бути здійснено саме під час розгляду справи. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. 
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.07.2023 у справі №686/20282/21 зазначила про те, що визначення в позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) повинно відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.
Судова колегія зауважує, що чинним Господарським процесуальним кодексом України не передбачено залучення до участі у справі співвідповідача за власною ініціативою суду, оскільки вказана процесуальна дія залежить виключно від волевиявлення позивача та вчиняється на підставі поданого ним клопотання. Суд не вправі ініціювати залучення до участі у справі позовного провадження навіть і в тому випадку, коли матеріали справи свідчать про наявність обставин для такого залучення.
У цій частині суд також звертається до правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 12.03.2025 у справі №613/571/18, від 17.09.2024 у справі №922/1830/19, від 19.04.2023 у справі №916/4097/21.
Слід також зазначити, що залежно від характеру правовідносин суд, вирішуючи спір, зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору і норми матеріального права, які підлягають застосуванню, та, встановивши факт пред`явлення позову до неналежного відповідача, відсутність клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем, незалучення до участі у справі співвідповідача, суд відмовляє в задоволенні позову саме із зазначених підстав. Схожий за змістом висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2022 у справі №125/2157/19.
Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові. 
Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду, в тому числі, від 03.02.2026 року у справі №910/10207/25, від 04.11.2025 року у справі №910/9829/24, від 19.11.2025 року у справі №910/1328/24.
У постанові від 25.06.2019 у справі №910/17792/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що підставою для вступу (залучення) в судовий процес третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є її заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення у майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною в зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи.
З матеріалів справи №910/4510/20(910/18500/19) вбачається, що позовні вимоги у даній справі пред`явлено безпосередньо приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Чорноног Л.В., водночас ОК "ЖБК "Лейк Хаус" залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача.
Однак в даному випадку ТОВ "Градострой" не вказано та не доведено обставин порушення прав останнього виключно діями приватного нотаріуса Чорноног Л.В., тобто позивачем заявлено позовні вимоги у цій справі до державного реєстратора, який не вчинив дій щодо порушення його прав та інтересів у спірних матеріально-правових відносинах.
Так, позивачем заявлено вимогу до приватного нотаріуса, який діяв як суб`єкт реєстраційної діяльності відносно реєстрації за юридичною особою - ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" права власності на нерухоме майно.
Тобто, за встановлених апеляційним судом обставин спору у даній справі вбачається висновок, що зміст і характер спірних правовідносин вказують на те, що спір у позивача є саме з третьою особою-набувачем майна з приводу стверджуваного позивачем порушення його права як фактичного володільця спірного нерухомого майна, а не з приватним нотаріусом, який виконував функції державного реєстратора.
Отже суб`єкт реєстраційної діяльності (відповідач) не є учасником правовідносин, пов`язаних із зазначеним майном, стосовно якого до Єдиного державного реєстру вноситься спірний реєстраційний запис. 
Відповідач, приймаючи оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, не мав публічно-правових відносин саме з позивачем, а прийняте відповідачем оскаржуване рішення про державну реєстрацію стосується реєстрації прав іншої особи, а не позивача.
Відтак, суб`єкт реєстраційної діяльності не є належним відповідачем у спорах, пов`язаних з реєстрацією нерухомого майна. 
Позиція про те, що державний реєстратор не може бути єдиним відповідачем у випадку, коли спірні правовідносини у справі виникли з приводу речового права, наведена у постановах Верховного Суду, зокрема, від 15.10.2025 у справі №757/1142/24-ц, від 22.10.2025 у справі №344/2900/21, від 04.11.2025 у справі №904/2414/23, від 04.11.2025 у справі №910/7445/23, від 04.11.2025 у справі №910/10444/22, від 04.11.2025 у справі №910/2417/24, від 04.11.2025 у справі №910/9829/24, від 04.11.2025 у справі №910/16665/21, від 04.11.2025 у справі №910/1758/24, від 04.11.2025 у справі №910/15082/24), що вказує на універсальність такої правової позиції.
Крім того, правові висновки Великої Палати Верховного Суду про те, що державний реєстратор не є належним відповідачем у спорах про визнання незаконними та скасування реєстраційних дій, вчинених щодо третьої особи, а ним є особа, щодо якої були здійснені ці дії (записи), викладені у постановах від 04.09.2018 у справі №823/2042/16, від 12.12.2018 у справі №570/3439/16-ц та від 04.02.2020 у справі №910/7781/19, від яких Велика Палата Верховного Суду не вбачала підстав для відступу при розгляді справи №910/15792/20. 
При цьому, Велика Палата Верховного Суду у справі №910/15792/20 визначила процесуальне становище реєстратора як неналежного відповідача, виходячи з відсутності у нього матеріально-правової заінтересованості, що є універсальним підходом для всіх категорій реєстраційних спорів, де вимога до реєстратора є похідною від спору про право на майно чи корпоративні права. 
Отже, зазначені висновки стосуються загальних критеріїв визначення належного відповідача у приватноправових спорах та ґрунтуються на природі державної реєстрації як офіційного визнання, а не набуття права, що робить їх застосовними незалежно від об`єкта реєстрації (корпоративні права чи нерухоме майно). Відсутність у державного реєстратора власного матеріально-правового інтересу щодо об`єкта спору є визначальною ознакою неналежного відповідача. (Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд, в тому числі, у постановах від 05.03.2026 року у справі №910/5871/25 та від 21.01.2026 року у справі №916/1844/23.
Таким чином, аналіз наведених вище висновків Верховного Суду свідчить про те, що сторонами такого спору має бути позивач, як особа, яка вважає свої права порушеними, та відповідач, як особа, на користь якої вчинено оспорювані реєстраційні дії, а саме: ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус".
Більш того, судова колегія наголошує, що закриваючи провадження у справі №826/7052/17 за адміністративних позовом ТОВ "Градострой" до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чорноног Л.В. про визнання протиправним та скасування рішення та роз`яснюючи позивачу, що спір підлягає вирішенню у порядку господарського судочинства, Окружний адміністративний суд міста Києва в ухвалі від 17.10.2019 також звернув увагу позивача, що належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.
Однак, при зверненні з аналогічним позовом вже до господарського суду позивач наведеного не врахував, клопотань ані про заміну неналежного відповідача, ані про залучення співвідповідача також не заявляв, водночас за власною ініціативою суд не може залучити до участі в справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем.
Суд зазначає, що оскільки державний реєстратор (приватний нотаріус) не може бути єдиним відповідачем у цьому випадку незалежно від доводів та підстав позову, а також установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та немає визначених процесуальним законом підстав для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (див. постанови Верховного Суду, зокрема, від 03.04.2024 у справі №917/1212/21, від 21.12.2022 у справі №914/2350/18(914/608/20), від 14.12.2021 у справі №147/66/17).
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції в даному випадку не досліджує обставини справи по суті заявлених позивачем вимог та зміст правовідносин, що склалися між учасниками справи, тобто не надає правову оцінку іншим доводам скаржника, в тому числі і тих, які стосуються передусім з`ясування обставин обґрунтованості/необґрунтованості позову у контексті допущених державним реєстратором порушень під час здійснення оспорюваних реєстраційних дій, на які вказано позивачем, оскільки, як було зазначено вище, звернення до суду з позовом до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у позові.
Господарський суд міста Києва наведених вище фактичних обставин справи, які встановлені судом апеляційної інстанції, не врахував, чим допустив неповне дослідження обставин справи та невірне застосування норм матеріального та процесуального права, що, в свою чергу, призвело до ухвалення помилкового судового рішення про задоволення позовних вимог.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.
В силу положень ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є нез`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Таким чином, оскаржуване рішення місцевого господарського суду прийнято з порушенням норм чинного законодавства, доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, в частині звернення позивача до суду з вимогами до неналежного відповідача знайшли своє підтвердження під час перегляду справи в апеляційному порядку, а відтак наявні правові підстави для задоволення апеляційної скарги ОК "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус", скасування оскаржуваного рішення на підставі ст.275 ГПК України та прийняття нового про відмову у задоволенні позову ТОВ "Градострой".
При цьому, відмова суду у задоволенні позовних вимог в даному випадку не позбавляє права та можливості ТОВ "Градострой" повторно звернутись до господарського суду з позовом для захисту своїх порушених, невизнаних чи оспорюваних прав, дотримавшись вимог процесуального законодавства щодо визначення належного відповідача.
Відповідно до ч. 14 ст. 129 ГПК України, якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
З огляду на задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції та прийняття нового про відмову у задоволенні позовних вимог витрати скаржника по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 4 610,40 грн. згідно приписів ст. 129 ГПК України покладаються на позивача шляхом їх стягнення на користь третьої особи. 
Керуючись статтями 269, 270, 273, 275, 277, 281-284 ГПК України та Кодексом України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд, –
ПОСТАНОВИВ:
1.Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" на рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 року у справі №910/4510/20(910/18500/19) задовольнити.
2.Рішення Господарського суду міста Києва від 23.02.2026 року у справі №910/4510/20(910/18500/19) скасувати.
3.Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
4.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Градострой" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 3Г, ідентифікаційний код 31812906) на користь Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Лейк Хаус" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, 11В; ідентифікаційний код 40583385) 4 610,40 грн. судового збору за подання апеляційної скарги.
5.Доручити Господарського суду міста Києва видати наказ.
6.Копію постанови суду надіслати учасникам провадження у справі.
7.Матеріали справи повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, строки та випадках, передбачених ст.ст. 286-291 ГПК України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.
Повний текст постанови підписано 26.05.2026 року після виходу судді Сотнікова С.В. з відпустки.

Головуючий суддя О.М. Остапенко 

Судді С.В. Сотніков

Б.В. Отрюх