Україна
Донецький окружний адміністративний суд 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2026 року Справа№640/21354/21 

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (письмове провадження) адміністративну справу за позовною заявою 
ОСОБА_1 
до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України - відповідач 1,
Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відповідач- 2,
про визнання протиправними та скасування рішень

УСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулась позивач ОСОБА_1 з позовом до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України (надалі в тесті рішення - ВККН), Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення № 5 Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату від 19 лютого 2021 року, яким вирішено анулювати свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю, виданого Міністерством юстиції України 17 січня 2008 року за № 6685 на ім`я ОСОБА_1 , на підстав підпункту «е» пункту 2 частини першої статті 12 Закону України «Про нотаріат»;
- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України № 931/5 від 12 березня 2021 року «Про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, виданого на ім`я ОСОБА_1 », виданий відповідно до рішення № 5 Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату від 19 лютого 2021 року;
- визнати протиправним та скасувати наказ Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за № 280/6 від 15 березня 2021 року «Про припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 », виданого на підставі наказу Міністерства юстиції України № 931/5 від 12 березня 2021 року «Про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, виданого на ім`я Хари Наталії Станіславівни».
В обґрунтування позовних вимог позивач посилалась на наступне. 
Вважає Рішення № 5, Наказ № 931/5, Наказ № 280/6 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, виходячи з наступного.
Рішення №5 є протиправним, оскільки ухвалене з порушенням процедури - за результатами розгляду Подання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, законність якого поряд з наказами про призначення перевірки нотаріуса №№ 601/8; 632/8, висновками зробленими за результатами перевірки, які викладені у Довідці про результати перевірки від 17 липня 2020 року Наказом № 774/8 про усунення порушень і помилок оскаржуються у судовому порядку.
Рішення № 5 прийнято за результатами розгляду Подання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю за результатами спочатку планової, а в подальшому (за результатами внесення змін до наказу) позапланової перевірки організації нотаріальної діяльності.
За результатами Перевірки від 14 липня 2020 року складено Довідку від 17 липня 2020 року та прийнято Міжрегіональним управлінням Наказ № 774/8 від 07 серпня 2020 року «Про усунення приватним нотаріусом Хара Н.С. порушень та помилок».
З 28 вересня 2020 року (станом на час направлення Подання та прийняття Наказу № 1218/6 від 12.10.2020 року) приватним нотаріусом Хара Н.С. в судовому порядку оскаржувались накази про призначення планової комплексної перевірки №601/8, наказ про призначення позапланової комплексної перевірки № 632/8, наказ про усунення порушень та помилок № 774/8, а також оскаржувались висновки щодо допущених порушень та помилок, викладені у Довідці (Справа № 640/22611/20).
Не враховуючи наявність спору, який перебував у провадженні суду Міжрегіональне управління звернулось до Міністерства юстиції із Поданням про анулювання свідоцтва нотаріуса та тимчасового зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С., видає про це Наказ №1218/6 від 12.10.2020 року.
20.10.2020 року позивач розпочала процедуру оскарження Наказу №1218/6, та оскаржує правомірність дій Міжрегіонального управління щодо внесення до ВККН Подання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С. (Справа № 640/24935/20; Справа № 640/27037/20), судом зупинено дію Наказу №1218/6 на підставі рішення суду. Не зважаючи на те, що проходить процедура оскарження наказу № 1218/6 та правомірності дій міжрегіонального управління щодо звернення із Поданням до Міністерства юстиції в особі ВККН, комісія розглядає дане Подання, і приймає Рішення № 5 про анулювання свідоцтва.
Направлення Подання на розгляд Комісії було передчасними, оскільки за правилами п. 2 Порядку №1904/5, подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю вноситься до ВККН не пізніше тридцяти днів з дня встановлення підстав для анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, якщо інший строк не передбачено законом. Проте, підстави які проходять процедуру судового оскарження не є встановленими.
Станом на 19.02.2021 року Наказ №1218/6 «Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Н.С.» також був оскаржений в судовому порядку. Дію цього наказу було зупинено на підставі рішення суду, в тому числі з підстав, що даний наказ видано передчасно, оскільки йде процедура оскарження результатів перевірки, і порушення виявлені комісією не є безспірними (саме так зазначено в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва про забезпечення адміністративного позову у справі №640/24935/20, яку залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду).
Комісія в обґрунтування Рішення № 5 посилається на висновки Головного територіального управління юстиції у місті Києві/міжрегіонального управління, які за результатами розгляду скарг громадян встановили порушення законодавства України, що допускались приватним нотаріусом Харою Н.С. з питань вчинення виконавчих написів на кредитних договорах.
В обґрунтуванні ухваленого Рішення №5, Комісія посилається на судові рішення, роздруковані з Єдиного державного реєстру судових рішень у знеособленому вигляді, всупереч вимог закону, який вимагає встановити конкретні порушення. Комісія посилається на цілу низку судових рішень, якими виконавчі написи нотаріуса визнані такими, що не підлягають виконанню, що жодним чином не свідчить про порушення нотаріусом закону.
Комісія в Рішенні № 5 посилається на рішення Зачепилівського районного суду Харківської області від 14.11.2019 року, а це єдине рішення, яке отримане на запит міжрегіонального управління від 14.09.2020. При цьому Комісія звертає увагу, що дане рішення оскаржується в апеляційному порядку і посилається на ухвалу Харківського апеляційного суду від 21.12.2020 року.
Комісія в довільній формі описує рішення роздруковані з Єдиного державного реєстру судових рішень.
Усі виконавчі написи по даних справах вчинялись в період з травня 2018 року по вересень 2019 року.
Перевірка діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 проводилась за період з 29 листопада 2019 року по день перевірки включно по затвердженому плану перевірки (тобто по 17 липня 2020 року).
Жодного доказу про вчинення виконавчих написів (за період, що перевірявся) та визнання їх судом такими, що не підлягають виконанню внаслідок порушення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Наталією Станіславівною вимог Закону не здобуто.
Перевірка позивачки проводилась на підставі Наказу Головного територіального управління юстиції у місті Києві №1366/8 від 28 листопада 2019 року. Перевірка проводилась позапланова комплексна за період з 21 серпня 2019 року по день перевірки включно. За результатами перевірки складено Довідку від 03.12.2019. 
За результатами перевірки прийнято рішення про направлення нотаріуса на підвищення кваліфікації. Нотаріус пройшла підвищення кваліфікації в Інституті права та післядипломної освіти Міністерства юстиції України та отримала свідоцтво про підвищення кваліфікації від 20.03.2020 року.
Анулювання свідоцтва Позивача здійснено за результатами перевірки, яка проходила з порушенням процедури:
Наказ № 601/8 про проведення планової перевірки є протиправним, оскільки за правилами пункту 12 Порядку №357/5 - підставою для проведення планової комплексної перевірки організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса та дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій і виконання правил нотаріального діловодства є графік проведення такої перевірки - і така підстава була відсутня.
Міжрегіональне управління не скасувало даний наказ і не видало новий, а лише внесло зміни до наказу №601/8, і виклало п. 1 Наказу №601/8 в новій редакції у Наказі №632/8 з посиланням на доповідну записку, з якої вбачається, що дата проведення перевірки переноситься в зв`язку із відсутністю нотаріуса на робочому місті за станом здоров`я. У доповідній записці не оговорюється, що змінюється в тому числі форма перевірки - з планової комплексної на позапланову комплексну та не зазначаються підстави внесення таких змін. Внесення змін до Наказу №601/8 в такий спосіб лише створює видимість правомірності дій відповідача. (Дані накази оскаржуються в судовому порядку).
Згідно з затвердженим планом перевірки від 14 липня 2020 року, був чітко визначений період діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С., який підлягав перевірці - це період з 29.11.2019 року по 09.07.2020 року, та питання, які перевірялись.
Міжрегіональне управління провело комплексну перевірку позивача (без конкретизації, яка саме перевірка проводиться), за результатами перевірки склало Довідку, в якій вийшло за межі плану перевірки, і в подальшому, за межами перевірки долучило в якості додаткових доказів рішення судів роздрукованих з Єдиного державного реєстру судових рішень, в яких містяться посилання на виконавчі написи, що вчинялись в період не охоплений перевіркою, таким чином Подання вийшло за межі Довідки, в якій зазначено порушення та помилки допущені нотаріусом за період, що перевірявся. Саме ці докази (рішення судів), а не матеріали перевірки, і висновки які зроблені за результатами перевірки, були покладені (як зазначено в самому рішенні) в основу Рішення № 5. Крім того, в Рішенні Комісія вийшла за межі Подання, та самостійно встановила факти завдання нотаріусом шкоди.
Комісія у своєму рішенні зазначає, що саме Комісією встановлено, що неодноразові порушення нотаріусом законодавства при вчиненні нотаріальних дій, а саме виконавчих написів, призвели до завдання шкоди фізичним особам, що виражається у неможливості розпоряджатись своїми коштами у зв`язку із накладенням арешту на грошові кошти, понесені витрати на правову допомогу, затрат на оплату судового збору для звернення до суду.
Відповідно до вимог ст. 27 Закону України «Про нотаріат», шкода, заподіяна особі внаслідок незаконних дій чи недбалості приватного нотаріуса, відшкодовується у повному розмірі. Це означає, що суб`єктний склад у таких справах буде наступним: позивач — заінтересована особа, якій завдано шкоди, та відповідач — приватний нотаріус, незаконними чи недбалими діями якого, на думку позивача, йому спричинено шкоду.
Слід звернути увагу суду, що Вища кваліфікаційна комісія не наділена повноваженнями розглядати звернення юридичних та фізичних осіб щодо вчинення нотаріальних дій із наступним надаванням оцінки законності таким нотаріальним діям. Комісія також неуповноважена за власною ініціативою встановлювати факти завдання шкоди фізичним і юридичним особам. Крім того, шкода не може встановлюватись деперсоналізовано. Особа, якій завдано шкоду має бути встановлена, і саме, особа повинна звернутись за захистом своїх прав у такій категорії справ. Крім того, повинен бути встановлений причинно-наслідковий зв`язок між конкретним порушенням та наслідком - завданою шкодою.
Встановлення порушень в діях нотаріуса під час вчинення нотаріальних дій належить до повноважень судів, як і встановлення фактів завдання шкоди, розміру шкоди.
Отже, висновки Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату щодо законності чи незаконності вчинення нотаріусом тої чи іншої нотаріальної дії, щодо шкоди завданої громадянам - заявникам зроблені поза межами наданих повноважень, і не можуть свідчити про безспірність підтвердження факту порушення нотаріусом закону і завдання внаслідок цього порушення шкоди.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2021 року позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху. 
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2021 року адміністративну справу № 640/21354/21 прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
10 вересня 2021 року від відповідача – Міністерства юстиції до суду надійшли: клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження та відзив на позовну заяву відповідно до якого просив суд у задоволенні позовної заяви приватного нотаріуса Київського міського нотаріальної округу приватного нотаріуса Хари Наталії Станіславівни відмовити в повному обсязі, розгляд справи здійснювати за участі представника Міністерства юстиції Україні та Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату.
В обґрунтування своїх заперечень відповідач 1 зазначив наступне.
Правове регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат», яким врегульовані права та обов`язки нотаріуса.
У масштабах життя окремої людини діяльність нотаріату, як правило, зачіпає права та законні інтереси, що стосуються майнових і немайнових благ, що забезпечують природне та соціальне буття людини, і в разі втрати цих благ чи іншого порушення прав на них відновити попередній стан або вкрай важко, або взагалі неможливо.
З наведеного випливає, що будь-які порушення законності у сфері нотаріальної діяльності є неприйнятними як з соціально-політичної, так і з суто правової точки зору. Використання повноважень і можливостей, пов`язаних із здійснення нотаріальної діяльності, всупереч меті, для якої створений та функціонує нотаріат призводить або до втрати окремими фізичними і юридичними особами власності, або створює перешкоди у користуванні певними майновими правами.
Відповідно до статті 33 Закону контроль за організацією нотаріату, перевірка організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються Міністерством юстиції України та його територіальними органами.
У разі виявлення під час перевірки порушень в організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, порядку вчинення нотаріальних дій або неодноразових порушень правил нотаріального діловодства Міністерство, його територіальний орган, які проводить перевірку, можуть зупинити або припинити нотаріальну діяльність приватного нотаріуса підстав та в порядку, передбачених цим Законом (частина четверта статті 33 Закону).
У разі виявлення під час перевірки неодноразового грубого порушення порядку вчинення нотаріальних дій свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльність» приватного нотаріуса може бути анульовано у порядку та на підставах, передбачених цим Законом (частина п`ята статті 33 Закону).
Статтею 12 Закону передбачено, що свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю за рішенням ВККН, прийнятим на підставі подання Міністерства, його територіальних органів, може бути анульовано, зокрема, у випадку:
е) неодноразового порушення нотаріусом законодавства або грубого порушення закону, яке завдало шкоди інтересам держави, фізичним та юридичним особам, при вчиненні нотаріальних дій та/або інших дій, покладених на нотаріуса відповідно до закону, за умови що такі порушення встановлені рішенням суду.
Подання про анулювання свідоцтва про право на зайнятій нотаріальною діяльністю по своїй суті є висновком контролюючого органу який вноситься уповноваженому органу для розгляду і прийняття за його наслідками відповідного рішення, а дії Управління по внесенню подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю є заходом відповідного реагування на виявлені порушення, тому відсутні підстави вважати їх протиправними.
У зв`язку з численними скаргами на дії нотаріуса, на виконання доручення Міністерства юстиції від 26.11.2019 № 10688/19.6.1/32-19, відповідно до наказу Головної територіального управління юстиції у місті Києві від 28.11.2019 № 1366/8 28.11.2019 була проведена позапланова комплексна перевірка організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 , дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства.
За результатами перевірки робота нотаріуса була визнана «незадовільною».
Наказом Управління від 05.03.2020 № 346/6 нотаріальна діяльність приватного нотаріуса ОСОБА_1 була тимчасово зупинена з 16.03.2020 по 23.03.2020 на час проходження підвищення кваліфікації.
У зв`язку з численними скаргами/зверненнями на дії приватного нотаріуса ОСОБА_1 23.06.2020 за № 2830/19.5.1/32-2 Міністерством повторно було доручено Управлінню провести позапланову комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності дотримання нотаріусом порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства.
Вищевказана перевірка була проведена Управлінням відповідно до наказу від 08.07.2020 № 601/8 та від 14.07.2020 № 632/8) 14.07.2020, за результатами якої була складена довідка про результат перевірки від 17.07.2020 та організація нотаріальної діяльності позивача була визнана «незадовільною».
Позивачем вчинялися виконавчі написи на кредитних договорах без врахування постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22.02.2017 по справі № 826/20084/14, яку залишено без змін ухвалою Вищої адміністративного суду України від 01.11.2017 (№ К/800/6492/17, № К/800/7651/17) якою визнана незаконною та нечинною постанова Кабінету Міністрів України № 662 від 26.11.2014 «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, у тому числі пункт 2 змін, що вносяться до Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин.
Виписки з рахунків боржників не містили строків погашення заборгованості, що не відповідає вимогам пункту 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 № 1172 (далі Перелік), на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Мін`юсту від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованим у Міністерств 22.02.2012 за № 282/20595 (далі — Порядок).
Відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі виписок не вбачається за можливе, отже виписки, що надавались стягувачами, не можуть, бути документами, що підтверджують безспірність заборгованості. Приватним нотаріусом Харою Н.С. також не дотримано вимог частини третьої статті 47 Закону щодо вимог до документів, що подаються для вчинення нотаріальної дії.
Були виявлені порушення пункту 7.15 Правил, а саме, виправлення в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за 2020 рік не завжди були застережені нотаріусом скріплені підписом та печаткою, а також були встановлені інші порушення, перелік яких був визначений у відзиві.
У Поданні також було зазначено що на розгляді Головного територіального управління юстиції у місті Києві/Управління перебувало близько 70 (сімдесяти) скарг/звернень громадян (зазначені ПІБ громадян та номери, за якими зареєстровані звернення) з питань вчинення позивачем написів на кредитних договорах.
Посилався на правові висновки, викладені у чисельних судових рішеннях, якими встановлено порушення приватним нотаріусом Харою Н.С. вимог законодавства при вчинені нотаріальних дій, зокрема при вчиненні виконавчих написів.
Зазначив, що згідно зі статтею 10 Закону для вирішення питання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю при Міністерстві юстиції України утворюється Вища кваліфікаційна комісія нотаріату.
Завдання, функції та порядок діяльності Комісії встановлені Положенням про Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату, затвердженим постановою Кабінету Міністрів Україно від 31.08.2011 № 923 (далі - Положення).
Відповідно до пункту 3 Положення одним із основних завдань Комісії є вирішення питання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Згідно з пунктом 4 Положення Комісія відповідно до покладених на неї завдань, крім іншого, розглядає подання головних управлінь юстиції або Нотаріальної палати України про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Рішення викладається в письмовій формі, підписується головуючим на засіданні та членами Комісії, які брали участь у засіданні.
Відповідно до пункту 22 Положення за результатами розгляду питання Комісія може ухвалити рішення, зокрема про анулювання або відмову в анулюванні свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Рішеннями судів протягом 2018-2021 років неодноразово визнавалися такими, що не підлягають виконанню, виконавчі написи, вчинені приватним нотаріусом ОСОБА_1 на підставі пункту 2 Переліку. При цьому суди неодноразово зазначали, що нотаріус при вчиненні виконавчого напису керувався пунктом Переліку, який був нечинним.
Комісією враховано, що відповідно до пункту 54 постанови Верховного Суду від 29.04.2020 у справі № 817/800/17, завдання шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадян при вчиненні нотаріальних дій має бути встановлено органом, що вирішує питання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю. Аналогічні правові висновки містяться також у постанові Верховного Суду та від 20.12.2019 № 826/3746/17.
З проведеного Комісією аналізу змісту наявних чисельних скарг/звернень громадян, які долучені до Подання, та чисельних судових рішень, якими виконавчі написи, вчинені приватним нотаріусом Харою Н.С. були визнані такими, що не підлягають виконанню Комісія встановила, що неодноразові порушення нею законодавства при вчинені нотаріальних дій, а саме: виконавчих написів, призвели до завдання шкоди фізичним особам що виражається у неможливості розпоряджатися грошовими коштами у зв`язку, накладенням арешту на грошові кошти, неможливості розпоряджатися в повній мірі заробітною платою, як єдиним джерелом доходу та утримання сім`ї, понесенні витрат на правничу допомогу, витрат на оплату судового збору при зверненні до суду, тощо, та необхідність звернення до суду за захистом своїх порушених цивільних прав.
Враховуючи викладене, твердження позивача про відсутність встановлених фактів завдання шкоди діями/рішеннями/бездіяльністю приватного нотаріуса, а також відсутність у ВККН повноважень на таке встановлення, не відповідають дійним обставинам справи та суперечать чинному законодавству і правовій позиції Верховного Суду.

Щодо справи № 640/22611/20.
Предметом розгляду цієї справи є позов приватного нотаріуса Хари Н.С. до Управління про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування наказів від 07.08.2020 № 774/8 про усунення приватним нотаріусом Хара Н.С. порушень та помилок, від 08.07.2020 № 601/8 про проведення планової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С. та від 14.07.2020 № 632/8, яким внесено зміни до наказу № 601/8 про проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.11.2020 року закрито провадження в частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій виконуючого обов`язки начальника Управління Міненка К.В. по виданню наказу від 08.07.2020 № 601 «Про проведення планової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С.» та в частині визнання протиправними дій виконуючого обов`язки начальника Управління Міненка К.І. по виданню наказу від 14.07.2020 № 32/8 «Про проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С.».
Справа на час надання відзиву не розглянута.

Щодо справи № 640/24935/20.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.10.2020, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2020, задоволено частково заяву приватного нотаріуса Хари Н.С. про забезпечення позову до подання позовної заяви, зупинено дію наказу Управління від 12.10.2020 №1218/6 «Про тимчасово зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 ».
Касаційна скарга відповідача 1 постановою Верховного Суду від 26.07.2021 була задоволена, а ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.10.2020 та постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2020 року були скасовані в частині задоволення заяви позивача та прийнято нове рішення, яким у задоволенні заяви приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С. про забезпечення позову у справі № 640/24935/20 було відмовлено.
Вжиті заходи забезпечення позову жодним чином не стосувались розгляду Комісією Подання Управління, а тому підстави для їх врахування ВККН під час прийняття рішення від 19.05.2021 № 5 були відсутні.

Щодо справи № 640/27037/20.
25.11.2020 позивач подала заяву про забезпечення позову шляхом заборони Міністерству в особі ВККН розглядати подання про анулювання свідоцтва про право на заняття нею нотаріальною діяльністю.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Киев від 04.12.2020 у цій справі, яка не скасована постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2021, в задоволенні заяви про забезпечення позову було відмовлено.

Щодо правомірності прийняття Міністерством юстиції України Наказу від 12.03.2021 № 931/5 «Про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, виданого на ім`я ОСОБА_1 ».
Пунктом 1 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Уряду від 02.07.2014 № 228 (далі - Положення № 228), встановлено, що Міністерство юстиції України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується координується Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 1 зазначеного Положення, Мін`юст є головним органом системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізуй державну політику у сфері нотаріату.
Відповідно до підпункту 69 пункту 4 Положення № 228 Мін`юст здійснює державне регулювання нотаріальної діяльності, зокрема, видає та анулює в установленому законом порядку свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Згідно з пунктом 14 Порядку внесення подання на підставі рішення Комісії про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю видається відповідний наказ Міністерства юстиції України.
Наказ від 12.03.2021 № 931/5 видано Мін`юстом на підставі рішення Комісії, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним на момент його видання законодавством України, а тому відсутні підстави для задоволення вимог позивача щодо скасування наказу та визнання його протиправним.

Щодо правомірності прийняття Управлінням наказу від 15.03.2021 № 280/ «Про припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 ».
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 30 Закону анулювання свідоцтва на право на зайняття нотаріальною діяльністю є підставою припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса.
Порядок припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса визначено статтею 30-1 Закону, відповідно до вимог якої припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса здійснюється відповідним територіальним органом Міністерства юстиції Україні за наявності підстав, передбачених цим Законом, шляхом видання наказу про припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса.

15 вересня 2021 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив.
Щодо дотримання встановленого законом строку внесення Подання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу від 12.10.2020 року № 5093/6-20.
Зі змісту Подання, а також твердження, викладеного у відзиві, слідує, що підставою для його внесення стали, результати розгляду скарг/звернень громадян та проведених позапланових комплексних перевірок, а також ряд судових рішень які, на думку відповідачів, підтверджують факти неодноразового порушення нотаріусом чинного законодавства або грубого порушення закону, яке завдало шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадян при вчиненні нотаріальних дій та/або інших дій, покладених на нотаріуса відповідно до закону.
При цьому, розгляд звернень громадян, на які міститься посилання в Поданні відбувся більш ніж за 30 днів до внесення оскаржуваного подання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю, а тому, відповідно до пункту 2 Порядку № 1904/5, матеріали розгляду таких звернень не могли бути підставою для внесення Подання. Також, не могли бути підставою для внесення Подання, матеріали перевірки позивача, результати якої оформлено довідкою від 14.07.2020 р. та матеріали попередніх перевірок з підстав спливу тридцяти денного строку з дня встановлення підстав, зафіксованих у довідках.
Посилання ж відповідачів на те, що 14.09.2020 р. Управлінням отримано відповідь на запит від 13.08.2020 р. вих. № 3861/6-20 Зачепилівського районного суду Харківської області з належним чином засвідченою копією рішення не спростовує наведеного вище та не дає відповіді на те, чому з моментом отримання саме цього рішення Управління пов`язує дату встановлення підстав для анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, з огляду на те, що Подання обґрунтовано цілим рядом інших судових рішень, отриманих, як зазначено в Поданні, з Єдиного державного реєстру судових рішень. Крім цього, не зрозуміла в межах якого із заходів контролю, що проводились Управлінням, були встановлені обставини, що зумовили направлення запиту від 13.08.2020 р. вих. № 3861/6-20 до Зачепилівського районного суду Харківської області і чому саме це рішення запитував контролюючий орган 13.08.2020 р.

Щодо повноважень Управління на здійснення контролю за організацією нотаріату, перевірки організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства.

Контроль уповноваженими органами за дотриманням приватним нотаріусом порядку вчинення нотаріальних дій, здійснюється шляхом:
- проведення планових та позапланових перевірок за результатами яких складається відповідна довідка з викладеними у ній висновками і рекомендаціями, а у випадку виявлених порушень, Міністерство юстиції' видає наказ, у якому встановлюється строк для усунення виявлених порушень та помилок. Після закінчення строку, установленого для усунення порушень та помилок нотаріус зобов`язаний письмово повідомити про заходи, які були вжиті ними для усунення цих порушень і помилок, та надати письмові пояснення, якщо виявлені порушення та помилки усунути неможливо.
- проведення перевірки за зверненнями фізичних та юридичних осіб, які проводиться у межах предмета звернення та повноважень Міністерства юстиції, територіального органу Міністерства юстиції шляхом витребування необхідних документів та відомостей, що стосуються фактів, викладених у такій інформації’, та письмових пояснень нотаріуса або з виїздом за місцезнаходженням державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, робочого місця приватного нотаріуса.
Якщо порушення, виявлені під час проведеної перевірки, не усунуті у наданий для цього строк чи не можуть бути усунуті або якщо державною нотаріальною конторою, державним нотаріальним архівом, державним чи приватним нотаріусом ігноруються висновки за результатами перевірки чи не виконуються рішення, прийняті за її наслідками, Міністерство юстиції, територіальний орган Міністерства юстиції приймають рішення про застосування до цих осіб заходів реагування, передбачених чинним законодавством, (п. 43 Порядку №375/5).
У разі виявлення під час перевірки неодноразового грубого порушення порядку вчинення нотаріальних дій свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса може бути анульовано у порядку та на підставах, передбачених Законом (ч. 5 ст. 33 Закону N3425-XII). 
Нотаріальні дії, які стали предметом розгляду у судових справах якими обґрунтовано Подання та оскаржуване рішення ВККН, не були охоплені ні плановою чи позаплановою перевіркою, ні перевіркою за зверненням фізичних чи юридичних осіб, не відображені в жодному документі, складеному контролюючим органом за результатами проведених заходів контролю.
Натомість жодним нормативно-правовим актом не передбачено здійснення контролюючим органом перевірки за відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень щодо наявних рішень судів, що набрали законної сили, якими встановлено факти порушення приватним нотаріусом вимог законодавства при вчиненні нотаріальних дій, зокрема, у випадку великої кількості скарг та звернень громадян, а також на підставі результатів завершеної позапланової перевірки.
Водночас, саме така інформація стала підставою для прийняття ВККН оскаржуваного рішення.

Щодо протиправності анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, у зв`язку із набранням законної сили судовими рішеннями у справах про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, на які посилаються відповідачі.

У судових рішеннях, на які посилаються відповідачі, спори виникли за позовами про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню за позовами боржників до стягувачів, при цьому, приватний нотаріус Хара Н.С. не була відповідачем у таких справах.
За усталеною судовою практикою відповідальність за вчинений виконавчий напис та правильність документів поданих для його вчинення покладається не на нотаріуса, а на особу, яка зверталася за виконавчим написом.
Жодного судового рішення, прийнятого за результатами вирішення спору про оскарження дій приватного нотаріуса, саме як відповідача, щодо вчинення виконавчого напису, коли йдеться виключно про порушення нотаріусом правил вчинення відповідної нотаріальної дії, і, при цьому, порушено питання про захист права відповідно до положень цивільного законодавства, матеріали справи не містять.
Чинна редакція Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, розміщена на офіційному сайті Верховної ради України (https://zakon.rada.gov.ua/). З чинної редакції цього Переліку пункт 2 до сьогоднішнього дня не виключено (на час надання відповіді на відзив).
Щодо встановлення Комісією обов`язкової складової для прийняття рішення про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю - «завдання шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадян».
Законом України «Про нотаріат», не визначено повноважень Міністерства юстиції України, Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі щодо перевірки законності вчинення нотаріальних дій нотаріусами, і, відповідно, встановлення порушення чинного законодавства при вчинення нотаріальних дій, так само як і встановлювати наявність чи відсутність шкоди, завданої такими діями нотаріуса іншим особам.

28.09.2021 року від представника відповідача 1 до суду надійшли Заперечення на пояснення, міркування та аргументи позивача, наведені у відповіді на відзив у яких останній зазначив наступне.
Відповідачі заперечують проти позову, вважають позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, а пояснення, міркування та аргументи позивача, викладені у її відповіді па відзив, не відповідають дійсності.
Подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю по своїй суті є висновком контролюючого органу, яким в даному випадку є Управління, про наявність підстав, передбачених статтею 12 Закону для анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, який вноситься уповноваженому органу для розгляду і прийняття за його наслідками відповідного рішення, а дії Управління по внесенню подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю є заходом відповідного реагування на виявлені порушення, тому відсутні підстави вважати їх протиправними.
Крім того, необхідно зазначити, що Подання є дією суб`єкта владних повноважень, яке саме по собі не встановлює наслідків для позивача. Підготовка та внесення Подання належить виключно до повноважень суб`єктів, визначених законодавством. Саме до них відносяться територіальні органи Мін`юсту.
Управлінням внесено до ВККН подання від 12.10.2021 № 5093/6-20 про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни на підставі підпункту «е» пункту 2 частини першої статті 12 Закону, а саме, неодноразового порушення нотаріусом законодавства або грубого порушення закону, яке завдало шкоди інтересам держави, фізичним та юридичним особам, при вчиненні нотаріальних дій та/або інших дій, покладених на нотаріуса відповідно до закону.
З Подання вбачається, що підставою для порушення питання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю Хари Н.С. стали виявлені в ході розгляду скарг/звернень громадян та проведених позапланових комплексних перевірок організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хари Н.С., дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, порушення діючого законодавства, допущені приватним нотаріусом Харою Н.С. при вчиненні нотаріальних дій, та наявність рішень судів, які набрали законної сили, якими встановлені порушення приватним нотаріусом ОСОБА_1 вимог законодавства при вчиненні нотаріальних дій.
Подання внесено 12.10.2020, тобто в межах встановленого строку після отримання відповіді на запит від 13.08.2020 вих. № 3861/6-20 Зачепилівського районного суду Харківської області з належним чином засвідченою копією рішення Зачепилівського районного суду Харківської області від 14.11.2019, яким виконавчий напис, вчинений 25.07.2019 приватним нотаріусом Харою Н.С., зареєстрований в реєстрі за № 17240, визнано незаконним (вказане судове рішення набрало чинності 15.12.2019).
ОСОБА_1 не взято до уваги вимоги підпункту «е» пункту 2 частини першої статті 12 Закону, відповідно до яких свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю може бути анульовано Міністерством за рішенням ВККН за умови встановлення рішенням суду порушень нотаріусом законодавства.
З метою виконання вказаних вимог Закону Управлінням здійснювався моніторинг Єдиного державного реєстру судових рішень, а також направлялись запити до судів про отримання належним чином засвідчених копій судових рішень.
Допущення порушень законодавства та неналежне виконання своїх обов`язків приватним нотаріусом тягне за собою анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю (стаття 12 Закону).
Слід зауважити, що статтею 27 Закону визначено вичерпний перелік випадків, коли нотаріус не несе відповідальності, а саме у разі, якщо особа, яка звернулася до нотаріуса за вчиненням нотаріальної дії:
подала неправдиву інформацію щодо будь-якого питання, пов`язаного із вчиненням нотаріальної дії;
подала недійсні та/або підроблені документи;
не заявила про відсутність чи наявність осіб, прав чи інтересів яких може стосуватися нотаріальна дія, за вчиненням якої звернулася особа.
При цьому, свідоцтво позивача про право на заняття нотаріальною діяльністю анульовано саме у зв`язку з виявленням підстави, визначеної підпунктом «е» пункту 2 частини першої статті 12 Закону.
У діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 встановлено недотримання вимог:
статей 47, 87, 88 Закону України «Про нотаріат»;
пункту 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 № 1172;
пункту 3 глави 7 розділу І, підпункту 1.8 пункту 1 глави 2, підпунктів 3.1, 3.2 та 3.5 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Мін`юсту від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованим у Міністерстві 22.02.2012 за №282/20595;
пункту 7.15 Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23.12.2010 за № 1318/18613.
Відповідачами проаналізовані судові рішення, які набрали законної сили та якими підтверджено неодноразовість допущення порушення приватним нотаріусом Харою Н.С. вимог законодавства під час вчинення нотаріальних дій із зазначення рішень судів.
Звернув увагу суду на недоцільність врахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 15.04.2020 у справі № 474/106/18 та від 24.03.2021 у справі № 465/2329/18, з огляду на неподібність правовідносин із справою, що розглядається.
У зазначених судових рішеннях висвітлена правова позиція Верховного суду, згідно з якою «нотаріус не може бути відповідачем у цій категорії справ, оскільки предметом позову є спір про право».
Просили суд у задоволенні позовної заяви приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу приватного нотаріуса Хари Наталії Станіславівни відмовити в повному обсязі.
Ухвалою суду від 12 жовтня 2021 року у задоволенні заяви Міністерства юстиції України про розгляд справи №640/21354/21 за правилами загального позовного провадження було відмовлено.
13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ “Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду” (далі – Закон № 2825), який набрав чинності 15 грудня 2022 року.
На підставі ст. 1 Закону № 2825 Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.
Пунктом 2 розділу ІІ “Прикінцеві та перехідні положення” Закону № 2825 (в редакції Закону України від 16 липня 2024 року № 3863-ІХ Про внесення змін до пункту 2 розділу ІІ “Прикінцеві та перехідні положення” Закону України “Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду” щодо забезпечення розгляду адміністративних справ” (далі – Закон № 3863), який набрав чинності 26 вересня 2024 року), установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя.
До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом, крім випадку, передбаченого абз. 4 цього пункту.
Не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративні справи, які були передані до Київського окружного адміністративного суду та розподілені між суддями до набрання чинності Законом № 3863, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом № 3863, але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена ч. 1 ст. 27, ч. 3 ст. 276, ст. ст. 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена ч. 1 ст. 27, ч. 3 ст. 276, ст. ст. 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Після початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду Київський окружний адміністративний суд та інші окружні адміністративні суди України завершують розгляд та вирішення переданих їм справ.
До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду вирішення процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судових рішень у справах, розглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, здійснює Київський окружний адміністративний суд.
На підставі п. 2 розділу ІІ “Прикінцеві та перехідні положення” Закону № 2825 (в редакції Закону № 3863) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399.
За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа № 640/21354/21 передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.
Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.06.2025 року, справу передано на розгляд судді Кониченку Олегу Миколайовичу.
Ухвалою від 09 червня 2025 року суд прийняв до розгляду та відкрив провадження в адміністративній справі № 640/21354/21 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними та скасування рішень, призначивши її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, розгляд справи розпочато спочатку.
Ухвала про прийняття справи до провадження та відкриття провадження у справі була доставлена через підсистему «Електронний суд» до електронних кабінетів відповідачів 09.06.2025 о 15:41.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 6, 8 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.
Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Абзацом другим підпункту 15.16 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті “Голос України” та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).
В газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: "Електронний кабінет"; "Електронний суд"; підсистема відеоконференцзв`язку.
З урахуванням статті 253 Цивільного кодексу України підсистеми "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонування 5 жовтня 2021 року.
Відповідно до п. 10 Положення про ЄСІТС, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.
Пункт 17 Положення про ЄСІТС визначає, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Відповідно до пункта 25 Положення про ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми "Електронний суд".
Згідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.
Ухвала про прийняття справи до провадження Донецького окружного адміністративного суду 18.06.2025 року була направлена за місцезнаходженням позивача: АДРЕСА_1 рекомендованим листом. 
Укрпоштою зазначений рекомендований лист із штрихкодом 0601160029769 був повернутий на адресу суду 04.07.2026 року з відміткою «Повернення: закінчення встановленого терміну зберігання».
16 червня 2025 року від відповідача 2 до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній просив суд у задоволенні позовної заяви приватного нотаріуса Київського міського нотаріального Хари Наталії Станіславівни у справі № 640/21354/21 відмовити в повному обсязі з підстав означених у відзиві на позовну заяву.
23 червня 2025 року від відповідача 1 до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого просив суд у задоволенні позовних вимог приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу до ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату, Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування рішень відмовити у повному обсязі з підстав означених у відзиві на позовну заяву. 
24 червня 2025 року від відповідача 1 до суду надійшов ще один відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній просив суд у задоволенні позовних вимог приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу до ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату, Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування рішень відмовити у повному обсязі з підстав означених у відзиві на позовну заяву. 
Позивач не виявила будь якої зацікавленості у розгляді її позовної заяви та справи взагалі.

Розглянувши матеріали справи та всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , у відповідності до Свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю № 6685 від 17 січня 2008 року, виданого Міністерством юстиції України, здійснювала з 19 лютого 2008 року приватну нотаріальну діяльність. 
Головним територіальним управлінням юстиції у місті Києві на виконання доручення Міністерства юстиції за підписом заступника міністра юстиції з питань державної реєстрації Листом № 10688/19.6.1/32-19 від 26.11.2019 року у зв`язку із неодноразовим надходженням зверненням громадян щодо дій позивача було доручено провести позапланову комплексну перевірку позивача у строк до 28.11.2019 року та повідомити Міністерство юстиції у строк до 06.12.2019 року про результати такої перевірки.
Відповідно до наказу Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 28 листопада 2019 року № 1366/8 наказано провести 28 листопада 2019 року позапланову комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 , дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил ведення нотаріального діловодства за період з 21 серпня 2019 року по день перевірки включно.
Посадовими особами позивача 2 була складена Довідка за результатами проведеної позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни, дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства від 03 грудня 2019 року.

У розділі «Своєчасність розгляду звернень фізичних та юридичних осіб» було вказано наступне.
За період проведення перевірки на розгляді Головного територіальної управління юстиції у місті Києві перебували наступні скарги: за доручення Міністерства юстиції України № 4562/19.6.1/32-19 від 05.09.2019 (вхідний № Т-3561 від 05.09.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 4690/19.6.1/32-19 від 09.09.2019, за дорученням Міністерства юстиції України № 5320/19.6.1/32-19 від 30.09.2019 (вхідний № В-4034 від 30.09.2019 № П-4253 від 15.10.2019, № Б-4246 від 15.10.2019, за дорученням Міністерства юстиції України № 5719/19.6.1/32-19 від 22.10.2019 (вхідний № Н-4386 від 23.10.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 5806/19.6.1/32-19 від 25.10.2019 (вхідний № Д-4475 від 28.10.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 5969/19.6.1/32-19 від 01.11.2019 (вхідний № Н-4543 від 04.11.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 6046/19.6.1/32-19 від 05.11.2019 (вхідний № 3-4588 від 06.11.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 6214/19.6.1/32-19 від 13.11.2019 (вхідний № У-4769 від 20.11.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 6293/19.6.1/32-19 від 15.11.2019 (вхідний № С-4716 від 15.11.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 6416/19.6.1/32-19 від 19.11.2015 (вхідний № Б-4754 від 19.11.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 6668/19.6.1/32-19 від 21.11.2019 (вхідний № Д-4836 від 25.11.2019), за дорученням Міністерства юстиції України № 6753/19.6.1/32-19 від 22.11.20В (вхідні №№ С-4823 від 25.11.2019 та С-4896 від 28.11.2019).
Під час проведення перевірок у межах компетенції Головного територіального управління юстиції у місті Києві виявлено порушення вимог порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства приватним нотаріусом Хара Н.С. при вчиненні нею виконавчих написів за реєстровими №№ 7084 від 18.03.2019, 15089 від 26.06.2019, 5174 від 07.06.2019, 19703 від 28.08.2019, 20044 від 03.09.2019, 6960 від 14.08.2018, 1958 від 10.04.2019, 4710 від 04.03.2019, 5612 від 05.03.2019, 20052 від 03.09.2019 20980 від 11.09.2019.
За результатами розгляду скарг за дорученням Міністерства юстиції України № 4690/19.6.1/32-19 від 09.09.2019, за вхідними №№ Т-3561 від 05.09.2019, В-4034 від 30.09.2019, Н-4543 від 04.11.2019, 3-4588 від 06.11.2019 У-4769 від 20.11.2019, Д-4836 від 25.11.2019 Головним територіальним управлінням юстиції у місті Києві листами від 09.09.2019, 17.09.2019, 07.10.2019, 07.11.2019, 12.11.2019, 20.11.2019, 29.11.2019 наголошене приватному нотаріусу Хара Наталії Станіславівні на недопустимість порушень виявлених за результатами перевірки, у майбутній нотаріальній практиці необхідності неухильного дотримання вимог чинного законодавства.

У розділі «Виконання приватним нотаріусом правил нотаріального діловодства».

Наявність статистичних звітів за період який підлягає перевірці.
Згідно статистичних даних, за період, що підлягав перевірці приватним нотаріусом Хара Н.С. вчинено 9812 нотаріальних дій, серед яких, в тому числі «Вчинено виконавчих написів/вчинено протестів векселів (п.п. 32,33)» 2019 – 5287.

У розділі «Дотримання форм та правильність ведення реєстрів, алфавітний інших книг, журналів тощо» зазначено наступне.

Нотаріус не дотримується вимог пункту 7.20 Правил при засвідченні справжності підпису однієї і тієї самої особи на кількох примірниках статуту або банківських карток (реєстрові №№ 22937-22942, №№ 22943-22948 від 03.10.2019, №№ 19891-19892 від 29.08.2019).
Нотаріусом не дотримано вимог пункту 7.21 Правил, оскільки дата вчинення нотаріальних дій не зазначається на початку кожної сторінки Реєстру протягом усього робочого дня.
Комісією виявлено випадки неналежного виконання вимог пунктів 7.22 та 7.23 Правил, оскільки у графі 3 Реєстру нотаріусом не зазначено місце проживання особи, для якої вчинялася нотаріальна дія, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичної особи) та/або місцезнаходження, код платника податків за ЄДРПОУ або податковий номер, прізвище, ім`я та по батькові представника, місце його проживання, посада, реквізити документів, що підтверджують його повноваження (для юридичної особи) (реєстрові №№ 26285 від 05.11.2019, 26286 від 05.11.2019, 26278 - 26279 від 05.11.2019, 26280 - 26281 від 05.11.2019, 26282 від 05.11.2019).
Без врахування вимог пункту 7.30 Правил нотаріусом вносяться відомості у графу 4 реєстру при вчиненні нотаріальної дії щодо фізичної особи - підприємця (реєстрові №№ 19895, 19897, 19899 від 29.08.2019).
Комісією встановлено випадки недотримання вимог пункту 7.41 Правил, оскільки в графі 5 реєстру нотаріусом не завжди записуються серія та номер спеціального бланка нотаріальних документів, що використаний нотаріусом для вчинення нотаріальної дії (реєстрові №№ 22937-22942, №№ 22943-22948 від 03.10.2019, №№ 22957-22962 від 04.10.2019).
Виявлено випадки порушення вимог пункту 7.47 Правил, оскільки у графі 7 Реєстру відсутнє власноруч проставлене прізвище особи, яка звернулась за вчиненням нотаріальної дії (реєстрові №№ 21541 від 13.09.2019, 26278 - 26279 від 05.11.2019, 26274-26275 від 05.11.2019).

У розділі «Правильність застосування нотаріусом посвідчувальних написів та видачі свідоцтв за формами, установленими правилами ведення нотаріального діловодства».

В ході перевірки виявлено випадок невідповідності форми виданого свідоцтва про право на спадщину формі, встановленій Правилами, в частині реєстрації права власності на нерухоме майно, чим не дотримано вимоги пункту 6.14 Правил (реєстровий № 182 78 від 19.08.2019, спадкова справа № 1- 2019).
Окрім того, виявлені випадки недотримання нотаріусом форм 37 та 39 додатку 25 до Правил при посвідченні договорів відчуження нерухомого майна (реєстрові №№ 22449 від 25.09.2019, 21938 від 20.09.2019, 19905 від 29.08.2019, 21929 від 19.09.2019).

У розділі «Наявність документів, а у випадках, передбачених чинним законодавством, копій з них, які на вимогу законодавства долучаються до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса, відповідність таких документів чинному законодавству, а також наявність проставлених нотаріусом необхідних відміток».
У справах (нарядах) не завжди наявні документи, а у випадках, передбачених чинним законодавством, копії з них, які на вимогу законодавства долучаються до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса.

У розділі «Дотримання приватним нотаріусом загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій та проведення під час їх вчинення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Комісією встановлено, що при вчиненні нотаріальних дій приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна не завжди дотримується вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок), та інших положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій.
Виявлені випадки, коли заяви, які надаються нотаріусу для вчинення нотаріальної дії, не зареєстровані нотаріусом у журналі реєстрації вхідної кореспонденції, чим не дотримано вимоги пункту 8.9. Правил (наприклад, реєстрові№№ 20412 та 20414 від 04.09.2019).
При вчиненні нотаріальних дій поза приміщенням, яке є робочим місцем приватного нотаріуса, нотаріусом не зазначається у графі 5 реєстру місце вчинення нотаріальної дії із зазначенням адреси, а також причин, з яких нотаріальна дія була вчинена поза вказаним приміщенням, чим не дотримано вимог пункту 3 глави 1 розділу І Порядку (реєстрові №№ 19891, 19892 від 29.08.2019, № 22993, № 22986 від 07.10.2019).

Нотаріусом вчиняються виконавчі написи за кредитними договорами без врахування положень постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22.02.2017 по справі № 826/20084/14, яку залишено без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01.11.2017 (№ К/800/6492/17, № К/800/7651/17), якою визнано незаконною та нечинною в частині постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26.11.2014 року "Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів", у тому числі п. 2 змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин.
Пунктом 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 № 1172 (далі - Перелік), на який у виконавчих написах посилається нотаріус (в редакції від 10.12.2014), встановлено, що для одержання виконавчого напису за кредитними договорами, за якими боржниками допущено простроченню платежів за зобов`язаннями, додаються:
А) оригінал кредитного договору;
Б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості.
Однак, підчас перевірки виявлено випадки, коли стягувач в своїй заяві просить вчинити виконавчий напис за кредитним договором та зазначає, що додає оригінал кредитного договору до заяви про вчинення виконавчого напису. Разом з тим, в справах нотаріуса відсутня копія такого кредитного договору, що не узгоджується з вимогами Переліку, підпунктів 3.1, 3.2 пункту 3, підпункту 7.1. пункту 7 глави 16 розділу II та пункту 3 глави 7 розділу І Порядку.
Так, з матеріалів, наданих для проведення перевірки, встановлено наявність лише копії пропозиції укласти договір (оферту) (реєстровий № 20980 від 11.09.2019 - заява містить відомості про кредитний договір № GP-6795872 від 17.09.2014), наявність оферти на укладання угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії (реєстрові №№ 26814, 26777 від 11.11.2019), наявність лише копії заяви на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (реєстрові №№ 21811 від 18.09.2019, 27524, 27533, 27529, 27528, від 18.11.2019, 27691, 27692 від 18.11.2019), наявність оферти на укладання угоди про надання кредиту та акцепт пропозиції на укладання угоди про надання кредиту (реєстрові №№ 21811, 21812, 21813 від 18.09.2019) або наявність додатку до договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб.
Виписки з рахунків, що надаються нотаріусу для вчинення виконавчих написів за кредитними договорами, не містять строків погашення заборгованості, що суперечить вимогам до документів, які підтверджують безспірність заборгованості, передбачених Переліком, чим порушено вимоги підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку. Така виписка є лише одностороннім нарахуванням суми заборгованості за певний період. Зазначене є загальним недоліком при вчиненні виконавчих написів за кредитними договорами (наприклад, реєстрові №№ 19082, 1983, 19089, 19085, 19086, 19087, 19089 від 28.08.2019, 27524, 27525, 27526, 27527, 27528, 27529, 27536, 27537, 27538, 27539 від 18.11.2019 та інші).
В матеріалах нотаріуса щодо вчинення виконавчих написів за реєстровими №№ 27521, 27524 та 27529 від 18.11.2019, 20052 від 03.09.2019 відсутні копії кредитного договору, а наявні лише копії заяви на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, якими не передбачено включення до виконавчого напису неустойки (штраф, пеня). Разом із тим, в порушення вимог підпункту 6.2. пункту 6 глави 16 розділу II Порядку до загальної суми заборгованості включено неустойку за порушення зобов`язання по кредиту. При цьому, в заяві представника банку щодо вчинення виконавчого напису за реєстровим № 27524 від 18.11.2019 та в виписці з рахунку боржника відсутні відомості щодо включення до виконавчого напису неустойки.
Без врахування норми статті 5 Закону України «Про виконавче провадження» нотаріусом визначено в тексті виконавчих написів органи та особи, які здійснюють примусове виконання рішень (реєстрові №№ 27521, 27524, 27528, 27529, 27533 від 18.11.2019, 19081 від 28.08.2019, 20052 від 03.09.2019, 20980 від 11.09.2019).
Також слід зазначити, що виписка з рахунку боржника містить відомості про направлення письмової вимоги (повідомлення) боржнику та надання строку для погашення заборгованості до 25.09.2019. Виконавчий напис при цьому вчиняється 18.09.2019 (реєстрові №№ 27521, 27528, 27529, 27533 від 18.11.2019).
Все вищевикладене свідчить, що нотаріус не скористалась правом витребувати у стягувача документи, які мають суттєве значення для вчинення виконавчого напису, наданим нормою підпункту 2.2.пункту 2 глави 16 розділу II Порядку.

У розділі «Висновок Довідки Узагальнений аналіз виявлених недоліків та порушень у діяльності приватного нотаріуса, їх причини та загальна оцінка роботи приватного
нотаріуса» зазначено наступне.

За результатами проведеної комплексної перевірки роботи приватного нотаріуса Хара Н.С. встановлено, що дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються нотаріусом «незадовільно».

З огляду на вищевикладене, комісія вважає за доцільне розглянути питання щодо застосування до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівні заходів реагування, передбачених підпунктом «е» пункту 2 частини першої статті 12 та/або статті 29-1 Закону України «Про нотаріат».

У розділі «Рекомендація» вказано наступне.

З метою належної організації нотаріальної діяльності та недопущення в подальшому виявлених недоліків комісія вважає за доцільне рекомендувати приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівні:
1). Провести роботу по усуненню виявлених порушень і недоліків, зазначених у довідці, у строк, встановлений наказом Головного територіального управління юстиції у місті Києві, та повідомити про заходи, які були вжиті для їх усунення.
2). Неухильно дотримуватися вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, а також вимог чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій.
3). Слідкувати за нововведеннями в законодавстві, постійно працювати над підвищенням свого професійного рівня, уважно вивчати документи, які подаються для вчинення нотаріальних дій.
Відповідно до вимог ст. 33 Закону України «Про нотаріат», Порядку проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 17.02.2014 № 357/5 (далі - Порядок № 357/5), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.02.2014 за № 298/25075 (зі змінами), та доручення Міністерства юстиції України від 23.06.2020 №2830/19.5.1/3220, на підставі наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08 липня 2020 року № 601/8, який пойменований «Про проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С.» наказано провести 09.07.2020 року планову комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період з 29.11.2019 року по день перевірки включно та утворити відповідну комісію.
Тобто у Наказі є інформація про проведення позапланової перевірки та у п.1 – планової перевірки, що вочевидь свідчить про наявність описки.
У відповідності до Доповідної записки від 09.07.20220 року, складеної заступником Управління – начальником Центрального відділу з питань нотаріату Управління нотаріату Долинної Наталії, убачається, що перевірки не відбулась, оскільки приватний нотаріус Хара Н.С. була відсутня на робочому місці і вона зі слів особи, яка представилась помічником приватного нотаріуса, відсутня оскільки проходить лікування, про що до управління нотаріату було направлене відповідне повідомлення 07.07.2020 (станом на 09.07.2020 року за даними доповідача до Управління не надходило).
Наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 14 липня 2020 року № 63 2/8 «Про внесення змін до наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08 липня 2020 року № 601/8 з урахуванням доповідної записки заступника начальника Управління нотаріату від 09.07.2020 року, були внесені до наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08 липня 2020 року № 601/8 «Про проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С.» такі зміни: пункт 1 наказу викласти в такій редакції: «Провести 14 липня 2020 позапланову комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період з 29.11.2019 року по день перевірки включно». 
Згідно затвердженого плану проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період з 29.11.2019 року по 09.07.2020, перевірялись: стан організації нотаріальної діяльності, стан виконання правил нотаріального діловодства, дотримання загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій, дотримання загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень під час вчинення нотаріальних дій, аналіз виявлених недоліків та порушень, загальна оцінка роботи приватного нотаріуса, рекомендації щодо покращення стану нотаріальної діяльності. 
За результатами перевірки, яка відбулась 14 липня 2020 року, складено Довідку від 17 липня 2020 року за результатами проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальноїо діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 , дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства.
У відповідності до змісту означеної Довідки під час проведення перевірки були встановлені фактичні (статистичні ) дані та виявлені такі порушення приватним нотаріусом вимог чинного законодавства, а саме:

Наявність статистичних звітів за період який підлягає перевірці.
Згідно статистичних даних, за період, що підлягав перевірці приватним нотаріусом Хара Н.С. вчинено 57912 нотаріальних дій, серед яких, в тому числі «Вчинено виконавчих написів/вчинено протестів векселів (п.32,33)» 2019 – 27673, 2020 – 19951.

Щодо своєчасності розгляду звернень фізичних та юридичних осіб.

В порушення вимог статті 20 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2.4, 9.1, 9.3 Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2010 року № 3253/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2010 року за № 1318/18613 (надалі - Правила) нотаріусом не надано відповіді на звернення громадянки ОСОБА_2 (вх. № 82/01-16 від 14.01.2020).

Щодо дотримання форм та правильність ведення реєстрів, алфавітних, інших книг, журналів тощо. 

Перевіркою реєстрів для реєстрації нотаріальних дій (надалі — Реєстри) щодо дотримання розділу 7 Правил встановлено, що Реєстри прошнуровані, їх аркуші пронумеровані, кількість аркушів завірено підписом уповноваженої посадової особи управління юстиції та скріплено печаткою управління юстиції. 
Не завжди застережені нотаріусом і скріплені підписом та печаткою виправлення в Реєстрі, що не відповідає вимогам пункту 7.15 Правил (записи у графі 2 за 30.06.2020, 130-147 справи 02-33 том 10 за 2020 рік.

Щодо правильності застосування нотаріусом посвідчувальних написів та видачі свідоцтв за формами, установленими правилами ведення нотаріального діловодства. 

Звернуто увагу нотаріуса на дотримання вимог пункту 6.14 Правил, оскільки мав місце випадок, коли посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна, який укладається фізичними особами, не в повній мірі відповідав формі № 37 додатку 25 до Правил (реєстровий № 5202 від 12.02.2020), також мав місце випадок, коли посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна за участю представника не відповідав формі № 39 додатку 25 до Правил (реєстровий № 8393 від 06.03.2020).

Щодо дотримання приватним нотаріусом загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій та проведення під час їх вчинення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Без врахувань вимог пункту 8.11 Правил відмітка на вхідних документах проставляється на звороті вхідного документа (наряд 01-16 за 2020 рік).
При посвідченні договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки, укладений між ТОВ «УКРДЕБЕТ ПЛЮС» та ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «АМБЕР», не надано належної оцінки поданим документам, оскільки до примірника такого договору долучено договір іпотеки, укладений між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 , та договір купівлі продажу прав вимоги, укладений між ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» та ТОВ «УКРДЕБЕТ ПЛЮС». При цьому документ, який би підтверджував право передачі вимоги від акціонерного комерційного інноваційного банку «УкрСиббанк» до ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», до договору не долучений, що не узгоджується з вимогами пункту 3 глави 7розділу І Порядку (реєстрові №№ 7742, 7743 за 2020 рік). 
До примірника договору іпотеки не долучено заяву від іпотекодавця про наявність/ відсутність прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування майном, яке є предметом договору іпотеки, а наявний лише витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва (виписка з домової книги про склад сім`ї та прописки), чим не в повній мірі дотримано вимоги підпункту 1.8 пункту 1 глави 2 розділу II Порядку (реєстрові №№ 11912, 11914 за 2020). 
Без врахування пункту 19-1 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 22 серпня 2007 року № 1064, пункту 3.15 розділу III Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 липня 2008 року № 1269/5, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 25 липня 2008 року за № 691/15382, сформовано та долучено до справ витяги Державного реєстру актів цивільного стану громадян (реєстровий № 5206 за 2020 рік, с/с 2-2020).

Нотаріусом вчинено виконавчі написи за кредитними договорами без врахування постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року по справі № 826/20084/14, яку залишено без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року (№ К/800/6492/17, № К/800/7651/17), якою визнано незаконною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26 листопада 2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, у тому числі п. 2 змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин. 
Виписки з рахунків боржників не містять строків погашення заборгованості, що не відповідає вимогам пункту 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999 року № 1172 (далі - Перелік), на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку. Таким чином, відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі таких виписок не вбачається за можливе, отже виписки, що надавались стягувачами, не можуть бути документами, що підтверджують безспірність заборгованості. З огляду на зазначене, приватним нотаріусом також не дотримано вимог частини третьої статті 47 Закону України «Про нотаріат» (наприклад, реєстрові №№ 29246- 29310 від 05.12.2019, 3-69 від 16.01.2020, 70-133 за 2020 рік, 9760- 9858 за 2020 рік, 9958-9996 від 13.03.2020, 18555-18614 за 2020 рік, 18615- 18674 від 04.06.2020, 23221-23264 за 2020 рік та інші). 
З документів, долучених до примірників виконавчих написів, встановлено наявність копій заяв/оферти, що не узгоджується з вимогами пункту 2 Переліку, на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку (реєстрові №№ 29181- 29245 за 2020 рік, 70- 133 за 2020 рік, 9760-9858 за 2020 рік, 9958-9996 від 13.03.2020, 18555-18614 за 2020 рік, 18615- 18674 від 04.06.2020, 23221-23264 за 2020 рік та інші).
В порушення вимог абзацу третього пункту першого розділу IV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 17 травня 2018 року № 658, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 року за № 677/32129, у справах нотаріуса відсутні витяги із єдиної бази даних звітів про оцінку за результатом перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі (реєстрові №№ 2667 від 23.01.2020, 4680 за 2020, 8293 від 06.03.2020, 16636 від 05.05.2020).
На підставі вищезазначеного та вищевказаних порушень та не дотримання вимог законодавства України Комісія дійшла висновку, що приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна не завжди дотримується порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил ведення нотаріального діловодства.
Результатами проведеної комплексної перевірки роботи приватного нотаріуса Хара Н. С. встановлено, що організація нотаріальної діяльності, дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються нотаріусом «незадовільно».

Відповідач 2 зазначив, що до нього надходила значна кількість скарг на дії приватного нотаріуса Хара Н. С. у зв`язку із вчиненням виконавчих написів.

Комісія рекомендувала приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівні:

1. Провести роботу по усуненню виявлених помилок і недоліків у строк, встановлений наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), та повідомити про заходи, які були вжиті для їх усунення.
2. Неухильно дотримуватися вимог Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 та Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2010 року за № 1318/18613, а також вимог чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій. 
3. Слідкувати за нововведеннями в законодавстві, постійно працювати над підвищенням свого професійного рівня, уважно вивчати документи, які подаються для вчинення нотаріальних дій. 
Тобто, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) та створена при ньому Комісія наділені правом надавати оцінку нотаріальним діям нотаріуса, так як вони законодавчо визначені суб`єктами, що здійснюють контроль та перевірку нотаріальної діяльності.

Відповідно до пунктів 39, 41 Порядку проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 17 лютого 2014 року № 357/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 17 лютого 2014 року за № 298/25075, на підставі висновків комісії, утвореної наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08 липня 2020 року № 601/8 та наказу від 14 липня 2020 року № 632/8, для проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Н.С., дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, Наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 07.08.2020 №774/8 «Про усунення приватним нотаріусом Хара Н.С. порушень та помилок» Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівні: 
1) усунути з урахуванням висновків та рекомендацій порушення та помилки, виявлені комісією під час перевірки, у тритижневий строк з дня отримання цього наказу;
2) письмово повідомити Управління нотаріату Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про заходи, які вжиті для усунення цих порушень та помилок, та надати письмові пояснення, якщо виявлені порушення та помилки усунути неможливо, у тижневий строк після закінчення строку. 
На виконання наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 07 серпня 2020 року № 774/8 приватним нотаріусом ОСОБА_1 надано до Управління нотаріату Міжрегіонального управління інформацію про вжиті заходи щодо усунення виявлених порушень та помилок, а також повідомлено про направлення листа до Кабінету Міністрів України щодо надання роз`яснень стосовно змісту Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999 року №1172 (вих. № 2085/01-16 від 27.08.2020).

12 жовтня 2020 року ЦМУ МЮ (м. Київ) було видано наказ №1218/6 «Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Н.С.» (надалі Наказ № 1218/6) та направлено Подання від 12.10.2020 року № 5093/6-20 до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю №6685 від 17.01.2008 року.
У означеному Поданні зазначено, що позапланова комплексна перевірка організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 , дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства проводилась Головним територіальним управлінням юстиції у місті Києві 28 листопада 2019 року на виконання доручення Міністерства юстиції України від 26 листопада 2019 року № 10688/19.6.1/32-19 та відповідно до наказу Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 28 листопада 2019 року № 1366/8.
За результатами проведеної комплексної перевірки роботи приватного нотаріуса ОСОБА_1 встановлено, що дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснювались нотаріусом «незадовільно».
На підставі наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 05 березня 2020 року № 346/6 нотаріальна діяльність позивача зупинялась тимчасово з 16 березня 2020 року по 23 березня 2020 року на час проходження підвищення кваліфікації (позивачем надано свідоцтво про підвищення кваліфікації в Інституті права та післядипломної освіти Міністерства юстиції України від 20 березня 2020 року).
Позапланова комплексна перевірка організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 , дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства проводилась Міжрегіональним управлінням 14 липня 2020 року на виконання доручення Міністерства юстиції України від 23 червня 2020 року № 2830/19.5.1/32-20, комісією у складі, затвердженому наказом Міжрегіонального управління від 08 липня 2020 року № 601/8 та наказом Міжрегіонального управління від 14 липня 2020 року № 632/8.
За результатами проведеної комплексної перевірки роботи приватного нотаріуса ОСОБА_1 встановлено, що організація нотаріальної діяльності, дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються нотаріусом «незадовільно».
За результатами комплексної перевірки встановлено не дотримання позивачем пункту 7.15 Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5(далі - Правила) (записи у графі 2 за 30. 06.2020, 130-147 справи 02-33 том 10 за 2020 рік).
Звернуто увагу нотаріуса на дотримання вимог пункту 6.14, пункту 8.11 Правил (реєстровий № 8393 від 06.03.2020, наряд 01-16 за 2020 рік).
При посвідченні договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки, укладений між ТОВ «УКРДЕБЕТ ПЛЮС» та ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «АМБЕР», не надано належної оцінки поданим документам, оскільки до примірника такого договору долучено договір іпотеки, укладений між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 , та договір купівлі- продажу прав вимоги, укладений між ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» та ТОВ «УКРДЕБЕТ ПЛЮС». При цьому документ, який би підтверджував право передачі вимоги від акціонерного комерційного інноваційного банку «УкрСиббанк» до ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», до договору не долучений, що не узгоджується з вимогами пункту 3 глави 7 розділу ІІ Порядку (надалі Порядок) вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (реєстрові №№ 7742, 7743 за 2020 рік).
До примірника договору іпотеки не долучено заяву від іпотекодавця про наявність/відсутність прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування майном, яке є предметом договору іпотеки, а наявний лише витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва, чим не в повній мірі дотримано вимоги підпункту 1.8 пункту 1 глави 2 розділу II Порядку (реєстрові №№ 11912, 11914 за 2020).
Нотаріусом без врахування пункту 19-1 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 22 серпня 2007 року № 1064, пункту 3.15 розділу III Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, сформовано та долучено до справ витяги Державного реєстру актів цивільного стану громадян (реєстровий № 5206 за 2020рік, с/с 2-2020).

Нотаріусом вчинено виконавчі написи за кредитними договорами без врахування постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року по справі № 826/20084/14, яку залишено без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року (№ К/800/6492/17, № К/800/7651/17), якою визнано незаконною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26 листопада 2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, у тому числі п. 2 змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин.
Виписки з рахунків боржників не містять строків погашення заборгованості, що не відповідає вимогам пункту 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999 року № 1172 (далі - Перелік), на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку. Таким чином, відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі таких виписок не вбачається за можливе, отже виписки, що надавались стягувачами, не можуть бути документами, що підтверджують безспірність заборгованості. З огляду на зазначене, приватним нотаріусом також не дотримано вимог частини третьої статті 47 Закону України «Про нотаріат» (далі - Закон) (наприклад, реєстрові №№ 29246-29310 від 05.12.2019, 3-69 від 16.01.2020, 70-133 за 2020 рік, 9760-9858 за 2020 рік, 9958-9996 від 13.03.2020, 18555-18614 за 2020 рік, 18615-18674 від 04.06.2020, 23221-23264за 2020 рік та інші).
З документів, долучених до примірників виконавчих написів, встановлено наявність копій заяв/оферти, що не узгоджується з вимогами пункту 2 Переліку, на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу П Порядку (реєстрові №№ 29181- 29245 за 2020 рік, 70-133 за 2020 рік, 9760-9858 за 2020 рік, 9958-9996 від 13.03.2020 рік, 18555-18614 за 2020 рік, 18615-18674 від 04.06.2020 рік, 23221-23264 за 2020 рік та інші).
В порушення вимог абзацу третього пункту першого розділу IV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 17 травня 2018 року № 658, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 року за № 677/32129, у справах нотаріуса відсутні витяги із єдиної бази даних звітів про оцінку за результатом перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі даних звітів про оцінку (реєстрові №№ 2667 від 23.01.2020, 4680 за 2020, 8393 від 06.03.2020, 16636 від 05.05.2020).
На виконання наказу Міжрегіонального управління від 07 серпня 2020 року № 774/8 приватним нотаріусом Хара Н. С. надано до Управління нотаріату Міжрегіонального управління інформацію про вжиті заходи щодо усунення виявлених порушень та помилок, а також повідомлено про направлення листа до Кабінету Міністрів України щодо надання роз`яснень стосовно змісту Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів(вих. № 2085/01-16 від 27.08.2020).
На розгляді Головного територіального управління юстиції у місті Києві/Міжрегіонального управління перебували скарги/звернення у кількості близько 70 (семидесяти), з них, зокрема, за останній період на виконання доручень Міністерства юстиції України щодо звернень наступних громадян: ОСОБА_4 № 380/19.6.1/32-19 від 05.02.2019; ОСОБА_5 № 614/19.6.1/32-19 від 04.03.2019; Негоди О.Т. № 5719/19.6.2/32-19 від 22.10.2019; Занкевича Н.В. в інтересах ОСОБА_6 № 6046/19.6.1/32-19 від 05.11.2019; ОСОБА_7 № 8028/19.6.1/-19 від 11.12.2019; ОСОБА_8 № 8557/19.6.1/-19 від 23.12.2019; Новенко 3.1. № 100/19.6.2/-20 від 08.01.2020; ОСОБА_9 № 8590/19.6.1/-19 від 26.12.2019; ОСОБА_10 № Т-790 від 27.02.2020; ОСОБА_11 № 2299/19.5.6А20 від 06.05.2020; ОСОБА_12 № 2296/19.5.1/32-20 від 06.05.2020; ОСОБА_13 № 2533/19.5.1/3220 від 28.05.2020; ОСОБА_14 № Б-2720 від 21.07.2020.
Також на розгляді Головного територіального управління юстиції у місті Києві/Міжрегіонального управління перебували скарги/звернення, зокрема громадян: ОСОБА_15 № 1-30 від 03.01.2020; ОСОБА_16 № Д-1000 від 19.03.2020; ОСОБА_17 № Г-1358 від 10.04.2020 з питань вчинення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Наталією Станіславівною виконавчих написів на кредитних договорах.
За результатами розгляду відповідних скарг/звернень Головним територіальним управлінням юстиції у місті Києві/Міжрегіональним управлінням встановлені систематичні порушення законодавства України та підзаконних нормативно-правових актів.
Встановлено вчинення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Н.С. виконавчих написів на заявах/офертах. Крім того, кредитні договори, на яких приватним нотаріусом Хара Н.С. вчинено виконавчі написи, не посвідчувалися нотаріально. При вчиненні виконавчих написів приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Н. С. не було взято до уваги те, що постановою Київського апеляційного суду від 22.02.2017 у адміністративній справі № 826/20084/14 було визнано незаконною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 26.11.2014 № 662 «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів», якою доповнено Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 №1172, зокрема, пунктом 2 «Кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями»; згідно з ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01.11.2017 у справах №№ К/800/6492/17, К/800/7651/17, постанову Київського апеляційного суду від 22.02.2017 залишено без змін.
Також не вбачалося за можливе відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі виписок, наданих приватному нотаріусу Хара Н. С. для вчинення відповідних виконавчих написів. Отже виписки, що надавались стягувачами, не можуть бути документами, що підтверджують безспірність заборгованості.
Таким чином, за наслідками розгляду звернень Міжрегіональним управлінням встановлено неодноразові порушення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Н. С. вимог статті 87, частини першої статті 88 Закону та підпунктів 3.1, 3.2 та 3.5 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку щодо вчинення нотаріусом виконавчих написів, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості боржника перед стягувачем.
Приватним нотаріусом Хара Н.С. було надано неналежну правову оцінку поданим для вчинення виконавчих написів документам, не дотримано вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 49 Закону щодо відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, якщо вчинення такої дії суперечить законодавству України; не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії (загальні порушення).
Міжрегіональним управлінням здійснено перевірку за відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Реєстр) щодо наявних рішень судів, що набрали законної сили, якими встановлено факти порушення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Наталією Станіславівною вимог законодавства при вчиненні нотаріальних дій.
За результатами проведеного моніторингу рішень вбачається, що судами України виконавчі написи, вчинені приватним нотаріусом Хара Н. С., неодноразово визнавались такими, що не підлягають виконанню (Рішення Галицького районного суду м. Львова від 24.09.2018 у справі № 461/5812/18, провадження № 2/461/1325/18 (дата набрання законної сили: 26.11.2019); Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 22.04.2019 у справі № 295/16140/18, провадження № 2/296/418/19 (дата набрання законної сили: 27.05.2019); Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 08.05.2019 у справі № 185/1880/19, провадження № 2/185/2162/19 (дата набрання законної сили: 10.06.2019); Рішення Київського районного суду м. Одеси від 13.05.2019 у справі № 520/5734/18, провадження № 2/520/1125/19 (дата набрання законної сили: 14.06.2019); Рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.08.2019 у справі № 711/2881/19, провадження № 2/711/1323/19 (дата набрання законної сили: 20.09.2019); Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 23.10.2019 у справі № 554/7246/19, провадження № 2/554/2429/2019 (дата набрання законної сили: 26.11.2019); Рішення Рівненського Міського суду Рівненської області від 14.11.2019 у справі № 569/5330/19, провадження № 2/569/2464/19 (дата набрання законної сили: 20.12.2019); Рішення Лебединського районного суду Сумської області від 04.12.2019 у справі № 950/2172/19, провадження № 2/950/696/19 (дата набрання законної сили: 04.01.2020); Рішення Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 04.12.2019, категорія справи № 742/2244/19, провадження № 2/742/981/19 (дата набрання законної сили: 09.01.2020); Заочне рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 12.06.2020, справа № 473/1143/20, провадження № 2/473/427/2020 (дата набрання законної сили: 06.08.2020); Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 06.07.2020, справа № 552/2556/20, провадження № 2/552/925/20 (дата набрання законної сили: 06.08.2020) та багато інших.
Крім того, у Поданні є посилання на заочне рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 05.02.2020 у справі № 233/7515/19 (дата набрання законної сили: 07.03.2020) у якому зазначено, що оскільки станом на 20 вересня 2019 року - на час вчинення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Наталією Станіславівною виконавчого напису, що оскаржується, була визнана незаконною та нечинною постанова Кабінету Міністрів України від 26 листопада 2014 року № 662, зокрема, в частині доповнення Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, розділом «Стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин», вчинення вказаної нотаріальної дії є безпідставним, а отже, вказаний виконавчий напис має бути визнаним таким, що не підлягає виконанню.
Посилався на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року у справі № 826/20084/14, Ухвалу Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року у справі № 826/20084/14, постанову Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року якою було відмовлено в задоволенні заяви про перегляд ухвали Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року у вказаній справі.
Подання також містить у собі посилання на судові рішення та факти встановлені у них:
Рішення Апостолівського районного суду Дніпропетровської області від 12.07.2019 у справі № 171/2596/18, провадження № 2/171/307/19 (дата набрання законної сили: 19.08.2019);
Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 29.05.2019 у справі № 522/18353/18, провадження № 2/522/2067/19 (дата набрання законної сили: 09.07.2019);
Заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 02.10.2019 у справі № 127/8787/19, провадження № 2/127/1251/19 (дата набрання законної сили: 02.11.2019); 
Заочне рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 11.11.2019 у справі № 127/23932/19, провадження № 2/127/3359/19 (дата набрання законної сили: 12.12.2019);
Рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.09.2019 у справі № 303/5080/19, провадження № 2/303/1860/19 (дата набрання законної сили: 29.10.2019);
Постанову Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах за скаргами на нотаріальні дії або відмову в їх вчиненні»;
Постанову Верховного Суду України від 05 липня 2017 року по справі № 754/9711/14-ц;
Рішення Придніпровський районний суд м. Черкаси від 14 серпня 2019 року по справі № 711/2881/19 (дата набрання законної сили: 20.09.2019);
Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 23.10.2018 року у справі № 554/7246/1919 (дата набрання законної сили: 26.11.2019);
Рішення Галицький районний суд м. Львова від 24 вересня 2018 року (з урахуванням ухвали від07.12.2018 року) у справі № №461/5812/18 (дата набрання законної сили: 25.10.2018);
Рішення Зачепилівського районного суду Харківської області від 14.11.2019 у справі № 952/694/19, провадження № 2/952/229/19 (дата набрання законної сили: 15.12.2019).
Міжрегіональним управлінням 13 серпня 2020 року за вих. № 3861/6-20 надіслано до Зачепилівського районного суду Харківської області запит, яким витребувано належним чином засвідчену копію рішення Зачепилівського районного суду Харківської області від 14.11.2019 у справі № 952/694/19, провадження № 2/952/229/19 (дата набрання законної сили: 15.12.2019).
14 вересня 2020 року за вх. № 31460/6-20 Міжрегіональним управлінням отримано відповідь Зачепилівського районного суду Харківської області з належним чином засвідченою копією рішення Зачепилівського районного суду Харківської області від 14.11.2019, яким виконавчий напис, вчинений 25 липня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Н. С., зареєстрований в реєстрі за №17240, визнано незаконним.

Міжрегіональне управління внесло Подання до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю № 6685, виданого Міністерством юстиції України 17 січня 2008 року на ім`я ОСОБА_1 , та просило розглянути питання про анулювання вказаного свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю на підставі підпункту «е» пункту 2 частини першої статті 12 Закону України «Про нотаріат», а саме, неодноразового порушення нотаріусом законодавства або грубого порушення закону, яке завдало шкоди інтересам держави, фізичним та юридичним особам, при вчиненні нотаріальних дій та/або інших дій, покладених на нотаріуса відповідно до закону, за умови що такі порушення встановлені рішенням суду.

Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України № 5 від 19 лютого 2021 року анулювано свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю, видане Міністерством юстиції України 17 січня 2008 року за № 6685 на ім`я ОСОБА_1 , на підставі п.п. «е» п. 2 ч.1 ст. 12 ЗУ «Про нотаріат», а саме у зв`язку з неодноразовим порушенням нотаріусом законодавства при вчиненні нотаріальних дій, які встановлені рішеннями судів, що також завдало шкоди фізичним та юридичним особам.
У вказаному рішенні було зазначені встановлені фактичні обставини, факти, докази та висновки на підставі яких було прийняте Рішення, яке оспорюється позивачем.
Так у Рішенні зазначено, що Наказом міжрегіонального управління від 12.10.2020 № 1218/6 нотаріальна діяльність приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 була зупинена тимчасово з 13.10.2020, у зв`язку з направленням міжрегіональним управлінням Подання до Комісії.
Ухвалою про забезпечення адміністративного позову Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.10.2020 № 640/2493 5/20 зупинено дію наказу міжрегіонального управління від 12.10.2020 № 1218/6 «Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 ».
Наказом міжрегіонального управління від 09.11.2020 № 1340/6 зупинено дію наказу міжрегіонального управління від 12.10.2020 № 1218/6 «Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 » та діяльність приватного нотаріуса ОСОБА_1 була поновлена.
Розгляд Подання здійснювався за відсутності позивача, але за участю представника ОСОБА_1 - адвоката Вдовиченко Н.Ф.
Підставою Подання стали виявлені в ході розгляду скарг/звернень громадян та проведених позапланових комплексних перевірок організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хари Н.С., дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, порушення діючого законодавства, допущені приватним нотаріусом Харою Н.С. при вчиненні нотаріальних дій, та наявність рішень судів, які набрали законної сили, якими встановлені порушення приватним нотаріусом ОСОБА_1 вимог законодавства при вчиненні нотаріальних дій.
За результатами позапланової комплексної перевірки, яка була проведена у відповідності до наказу Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 28.11.2019 № 1366/8 робота нотаріуса була визнана «незадовільною» у зв`язку з виявленими порушеннями вимог законодавства при вчиненні нотаріальних дій, в тому числі при вчиненні виконавчих написів та Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23.12.2010 за № 1318/18613.
Наказом міжрегіонального управління від 05.03.2020 № 346/6 нотаріальна діяльність приватного нотаріуса ОСОБА_1 була тимчасово зупинена з 16.03.2020 по 23.03.2020 на час проходження підвищення кваліфікації.
У зв`язку з численними скаргами/зверненнями на дії приватного нотаріуса ОСОБА_1 23.06.2020 за № 2830/19.5.1/32-2 Міністерством юстиції України повторно було доручено міжрегіональному управлінню провести позапланову комплексну перевірку позивача.
Вищевказана перевірка була проведена міжрегіональним управлінням (відповідно до наказів від 08.07.2020 № 601/8 та від 14.07.2020 № 632/8) 14.07.2020 (довідка про результати перевірки від 17.07.2020), за результатами якої організація нотаріальної діяльності, дотримання порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснювалась приватним нотаріусом Харою Н.С. «незадовільно».
Приватним нотаріусом Харою Н.С. вчинялися виконавчі написи на кредитних договорах без врахування судових рішень адміністративних судів різних інстанцій щодо визнання незаконною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26.11.2014 «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині пункту 2 змін, що вносяться до Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин.
Виписки з рахунків боржників не містили строків погашення заборгованості, що не відповідає вимогам пункту 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі і виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 № 1172 на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу II; Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованим і у Міністерстві юстиції України 22.02.2012 за № 282/20595.
Таким чином, відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі таких виписок не вбачається за можливе, отже виписки, що надавались стягувачами, не можуть бути документами, що підтверджують безспірність і заборгованості. Приватним нотаріусом Харою Н.С. також не було дотримано вимог частини третьої статті 47 Закону щодо вимог до документів, що подаються для вчинення нотаріальної дії.
Також зазначені випадки не дотримання позивачем законодавства України, в тому числі щодо нотаріального законодавства, перелік яких перелічений у Поданні.
При вчиненні виконавчого напису порушено також вимоги статті 87 Закону та пунктів 3.2, 3.5 Глави 16 «Вчинення виконавчих написів» Порядку, оскільки після набрання рішенням суду про визнання незаконною та нечинною постанови Кабінету Міністрів України від 26.11.2014 № 662 «Про внесення і змін до Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів», і у відповідності до вимог статті 10 Цивільного процесуального кодексу України, зазначена постанова Кабінету Міністрів України не застосовується в частині, яка визнана незаконною та нечинною.
У рішенні наданий аналіз судових рішень де предметом спору були в тому числі визнання виконавчих написів вчинених приватним нотаріусом Харою Н.С., такими що не підлягає виконанню.
При цьому у оспорюваному Рішенні зазначалось про стягнення з відповідачів відповідно до судових рішень, а у деяких випадках з третьої особи – приватного нотаріуса Хара Н.С., судових витрат зі сплати судового збору, витрат на правничу допомогу, виконання постанов приватного виконавця про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника (як правило позивача у справах по визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню), тощо. 
Рішеннями судів протягом 2018-2021 років неодноразово визнавалися такими, що не підлягають виконанню, виконавчі написи, вчинені приватним нотаріусом Харою Н.С. на підставі пункту 2 Переліку. При цьому суди неодноразово зазначали, що нотаріус при вчиненні виконавчого напису керувався пунктом Переліку, який був нечинним.
Посилався в тому числі і на Постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2018 у справі № 826/20084/14, а також Постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у цій же справі, Постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду по справі №817/800/17 від 29.04.2020, ст. 265 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. 52 Закону України «Про Кабінет Міністрів України», Указ Президента України «Про порядок офіційного оприлюднення нормативно-правових актів та набрання ними чинності» від 10.06.1997 № 503/97.
Крім того було зазначено, що приватний нотаріус не погоджується з тим, що положення нормативно-правового акту, які визнані судом незаконними та нечинними, не підлягають застосуванню, а навпаки вважає їх діючими, (чинними) та такими, що можуть бути застосовані під час вчинення нотаріальних дій до моменту виключення їх з державного реєстру.
З проведеного Комісією аналізу змісту наявних чисельних скарг/звернень і громадян, які долучені до Подання, та чисельних судових рішень, якими і виконавчі написи, вчинені приватним нотаріусом Харою Н.С. були визнані такими, що не підлягають виконанню, Комісія встановила, що неодноразові порушення нею законодавства при вчиненні нотаріальних дій, а саме: виконавчих написів, призвели до завдання шкоди фізичним особам, що виражається у неможливості розпоряджатися грошовими коштами у зв`язку з накладенням арешту на грошові кошти, неможливості розпоряджатися в повній мірі заробітною платою, як єдиним джерелом доходу та утримання сім`ї, понесені затрат на правничу допомогу, затрат на оплату судового збору при зверненні до суду тощо, та необхідність звернення до суду за захистом своїх порушених цивільних прав, що підтверджувалось рішеннями судів, які вступили в законну силу. 
Тобто підставами щодо внесення вищевказаного подання є порушення прав фізичних осіб, щодо заборгованості яких вчинялись виконавчі написи щодо стягнення у безспірному порядку заборгованості, як правило перед фінансовою установою на підставі нормативного акту, який не діяв у період 2019 -2020 роках (періоди перевірок) та був визнаний незаконним та скасований судом рішеннями, які набули чинності, порушеннями норм діючого законодавства у сфері нотаріату, тощо.

Наказом міністра юстиції України від 12 березня 20201 року № 931/5 «Про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, виданого на ім`я Хари Наталії Станіславівни» було анульоване свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю, видане Міністерством юстиції України 17 січня 2008 року за № 6685 на ім`я ОСОБА_1 .
Наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за №280/6 від 15 березня 2021 року «Про припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 », виданого на підставі наказу Міністерства юстиції України № 931/5 від 12 березня 2021 року «Про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, виданого на ім`я Хари Наталії Станіславівни» була припинена нотаріальна діяльність позивача з 15 березня 2021 року.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає, що позивачем визначений предмет спору у цій справі:
1) Визнання протиправним та скасування рішення № 5 Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату від 19 лютого 2021 року;
2) Визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України № 931/5 від 12 березня 20201 року «Про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, виданого на ім`я Хари Наталії Станіславівни»;
3) Визнання протиправним та скасування наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за №280/6 від 15 березня 2021 року «Про припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 ».

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні визначає Закон України «Про нотаріат» (в редакції, який діяв у редакції на спірних правовідносин).
Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Закону України «Про нотаріат» нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.
Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).
На нотаріусів, які працюють у державних нотаріальних конторах або займаються приватною нотаріальною діяльністю, законом може бути покладено вчинення інших дій, відмінних від нотаріальних, з метою надання їм юридичної вірогідності.
За приписами статті 2 Закону України «Про нотаріат» правовою основою діяльності нотаріату є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України.
За правилами статті 2-1 Закону України «Про нотаріат» Державне регулювання нотаріальної діяльності полягає у встановленні умов допуску громадян до здійснення нотаріальної діяльності, порядку зупинення і припинення приватної нотаріальної діяльності, анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю; здійсненні контролю за організацією нотаріату, проведенням перевірок організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства; визначенні органів та осіб, які вчиняють нотаріальні дії, здійснюють контроль за організацією нотаріату, проводять перевірки організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства; визначенні ставок державного мита, яке справляється державними нотаріусами; встановленні переліку додаткових послуг правового і технічного характеру, які не пов`язані із вчинюваними нотаріальними діями, та встановленні розмірів плати за їх надання державними нотаріусами; встановленні правил професійної етики нотаріусів.
Контроль за організацією нотаріату, перевірка організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються Міністерством юстиції України та його територіальними органами.
Обов`язки нотаріуса визначено статтею 5 Закону України «Про нотаріат», відповідно до якої нотаріус зобов`язаний: здійснювати свої професійні обов`язки відповідно до цього Закону і принесеної присяги, дотримуватися правил професійної етики; сприяти фізичним та юридичним особам у здійсненні їх прав та захисті законних інтересів, роз`яснювати права і обов`язки, попереджати про наслідки вчинюваних нотаріальних дій для того, щоб юридична необізнаність не могла бути використана їм на шкоду; зберігати в таємниці відомості, одержані ним у зв`язку з вчиненням нотаріальних дій; відмовити у вчиненні нотаріальної дії в разі її невідповідності законодавству України або міжнародним договорам; вести нотаріальне діловодство та архів нотаріуса відповідно до встановлених правил; дбайливо ставитися до документів нотаріального діловодства та архіву нотаріуса, не допускати їх пошкодження чи знищення; надавати документи, інформацію і пояснення на вимогу Міністерства юстиції України, його територіальних органів при здійсненні ними повноважень щодо контролю за організацією діяльності та виконанням нотаріусами правил нотаріального діловодства; постійно підвищувати свій професійний рівень, а у випадках, передбачених пунктом 3 частини першої статті 29-1 цього Закону, проходити підвищення кваліфікації; виконувати інші обов`язки, передбачені законом.
У відповідності до ст. 7 Закону України «Про нотаріат» (в редакції, яка діяла до 08.08.2020 року) нотаріуси або посадові особи, які вчиняють нотаріальні дії, у своїй діяльності керуються законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, а на території Республіки Крим, крім того, - законодавством Республіки Крим, наказами Міністра юстиції України, нормативними актами обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.
Нотаріуси або посадові особи, які вчиняють нотаріальні дії, у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, Міністерства юстиції України та його територіальних органів, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради Автономної Республіки Крим і Ради міністрів Автономної Республіки Крим (частина перша статті 7 Закону України «Про нотаріат» в редакції Закону № 775-IX від 14.07.2020).
Згідно з частиною першою статті 10 Закону України «Про нотаріат» для визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір займатися нотаріальною діяльністю, та вирішення питання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю при Міністерстві юстиції України утворюється Вища кваліфікаційна комісія нотаріату. Персональний склад Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату затверджується наказом Міністерства юстиції України.
Положення про Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату затверджується Кабінетом Міністрів України (частина 3 статті 10 Закону України «Про нотаріат»).
Частинами дев`ятою, одинадцятою статті 10 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що питання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю розглядається Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату за поданням Міністерства юстиції України, його територіальних органів або Нотаріальної палати України у випадках, визначених цим Законом. Рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату може бути оскаржено до суду.
На момент вчинення виконавчих написів, перевірок та прийняття оспорюваних рішень діяла різні редакції статті 12 Закону України «Про нотаріат», якою була визначена підстава для анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю позивача зазначена у спірних рішеннях.
Так, Свідоцтво про право на заняття нотаріальною діяльністю може 
бути анульовано Міністерством юстиції України: 
е) неодноразового порушення нотаріусом чинного законодавства або грубого порушення закону, яке завдало шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадян при вчиненні нотаріальних дій та/або інших дій, покладених на нотаріуса відповідно до закону (підпункт "е" пункту 2 частини першої статті 12 в редакції Закону N 1666-VIII ( 1666-19) від 06.10.2016, яка діяла до 08.08.2020 року).
Підпункт "е" пункту 2 частини першої статті 12 Законом України «Про внесення змін до Закону України "Про нотаріат" щодо усунення законодавчих колізій та прогалин» № 775-IX від 14.07.2020 було викладено у такій редакції Закону:
е) неодноразового порушення нотаріусом законодавства або грубого порушення закону, яке завдало шкоди інтересам держави, фізичним та юридичним особам, при вчиненні нотаріальних дій та/або інших дій, покладених на нотаріуса відповідно до закону, за умови що такі порушення встановлені рішенням суду (діяла на час прийняття оспорюваних рішень).
Рішення про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю може бути оскаржено до суду (частина друга ст.12 Закону).
У відповідності до пункту 8 частини першої статті 29-1 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна діяльність приватного нотаріуса тимчасово зупиняється на час дії таких обставин: у разі направлення територіальним органом до Міністерства юстиції України подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю - до вирішення питання по суті, але не більш як на шість місяців. 
Підставами припинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса є анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю (пункт 2 частини першої статті 30 Закону України «Про нотаріат»).
У відповідності до пунктів 3,4 Положення про Вищу кваліфікаційну комісію нотаріату, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 31 серпня 2011 р. № 923 (із змінами та доповненнями) основними завданнями Комісії є:
визначення рівня професійної підготовленості осіб, які мають намір займатися нотаріальною діяльністю;
вирішення питання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Комісія відповідно до покладених на неї завдань:
розглядає подання територіальних органів Мін`юсту про допуск осіб, які мають намір скласти кваліфікаційний іспит на право на зайняття нотаріальною діяльністю, до його складення;
забезпечує проведення кваліфікаційного іспиту на право на зайняття нотаріальною діяльністю;
розглядає подання Мін`юсту, територіальних органів Мін`юсту, Нотаріальної палати України про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
До складу Комісії входить сім осіб, делегованих Мін`юстом з числа нотаріусів та/або представників Мін`юсту, та сім нотаріусів, делегованих Нотаріальною палатою України (пункт 6 Положення).
Засідання Комісії вважається правоможним, якщо на ньому присутні не менш як дві третини її членів (пункт 12 Положення).
Згідно до п.14 Положення про ВККН комісія приймає рішення більшістю голосів присутніх на засіданні членів Комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос голови Комісії. Рішення викладається в письмовій формі, підписується головуючим на засіданні та членами Комісії, які брали участь у засіданні.
Підпунктом 5 пункту 22 Положення про ВККН передбачено, що за результатами розгляду питання Комісія може ухвалити рішення про: анулювання або відмову в анулюванні свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Рішення № 5 від 19 лютого 2021 року ВККН було прийнято 14 голосами за анулюванням свідоцтва позивача.

Надаючи оцінку доводам сторін суд зазначає про наступне.
За позицією відповідачів позивачем вчинялись виконавчі написи на підставі нормативного акту, який був визнаний протиправним та скасований в частині на підставі судових рішень.
Так, судом встановлено, що постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року у справі 826/20084/14 за адміністративним позовом Особа 1 та Особа 2 до Кабінету Міністрів України, треті особи: Нотаріальна палата України, Особа 3, Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Приватбанк», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Альфа-Банк» про визнання нечиними та скасування п.1 та п. 2 Постанови КМУ № 662 від 26.11.2014 року апеляційні скарги Особи 1 та 2 були задоволені.
Суд ПОСТАНОВИВ:
Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопада 2016 року – скасувати.
Визнати незаконною та нечинною Постанову Кабінету Міністрів України №662 від 26.11.2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, а саме:
п. 1 Змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, в частині «а після слів «заставлене майно» доповнити словами «(крім випадку, передбаченого пунктом 11 цього переліку)»;
доповнити розділ пунктом 11 такого змісту:
« 11. Іпотечні договори, що передбачають право звернення стягнення на предмет іпотеки у разі прострочення платежів за основним зобов`язанням до закінчення строку виконання основного зобов`язання.
Для одержання виконавчого напису подаються:
а) оригінал нотаріально посвідченого іпотечного договору;
б) оригінал чи належним чином засвідчена копія договору, що встановлює основне зобов`язання;
в) засвідчена стягувачем копія письмової вимоги про усунення порушення виконання зобов`язання, що була надіслана боржнику та майновому поручителю (в разі його наявності), з відміткою стягувача про непогашення заборгованості;
г) оригінали розрахункового документа про надання послуг поштового зв`язку та опису вкладення, що підтверджують надіслання боржнику письмової вимоги про усунення порушення виконання зобов`язання;
ґ) довідка фінансової установи про ненадходження платежу».
п. 2. Змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів:
«Доповнити перелік після розділу "Стягнення заборгованості за нотаріально посвідченими договорами» новим розділом такого змісту:
«Стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин
2. Кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями.
Для одержання виконавчого напису додаються:
а) оригінал кредитного договору;
б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості».
Зобов`язати Кабінет Міністрів України опублікувати резолютивну частину постанови суду про визнання незаконною та нечинною Постанови Кабінету Міністрів України №662 від 26.11.2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, у виданні, в якому її було офіційно оприлюднено, після набрання постановою законної сили.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Вищевказана постанова від 22.07.2017 року набрала законної сили 22.02.2017 року.
Ухвалами Вищого адміністративного суду 01 листопада 2017 року у справі (провадженні) № К/800/6492/17, К/800/7651/17 касаційні скарги Кабінету Міністрів України та публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» залишені без задоволення, а постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 22.02.2017р. у даній справі без змін.
Вищевказані ухвали від 01.11.2017 року набрали законної сили 01.11.2017 року.
У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 265 КАС України резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили.
Нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Частиною 5 ст. 52 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» (в редакції, яка діяла на час спірних правовідносин) було визначено, що постанови Кабінету Міністрів України публікуються в Офіційному віснику України, газеті "Урядовий кур`єр", акти Кабінету Міністрів України також оприлюднюються шляхом їх розміщення на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України.
Указом Президента України «Про порядок офіційного оприлюднення нормативно-правових актів та набрання ними чинності» від 10.06.1997 № 503/97 (із змінами), встановлено також, що офіційними друкованими виданнями є: «Офіційний вісник України» та газета «Урядовий кур`єр».
Постанова Кабінету Міністрів України від 26.11.2014 № 662 «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» за даними порталу Верховної Ради https://zakon.rada.gov.ua/laws/card/662-2014-%D0%BF/ed20141126// була оприлюднена в Офіційному віснику України: від 12.12.2014 р., № 97, стор. 39, стаття 2787, код акта 74889/2014.
Резолютивна частина постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22.02.2017 у справі № 826/20084/14, якою визнано незаконною та нечинною Постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26.11.2014 «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення: заборгованості проводиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, в тому числі п. 2. Змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному і порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, була оприлюднена в Офіційному віснику України: 2017 р., № 23, стор. 156.
Ухвалою Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.02.2018 року у справі № 826/20084/14 передав заяву публічного акціонерного товариства “Комерційний банк “Приватбанк” про перегляд ухвали Вищого адміністративного суду України від 01.11.2017 у справі за позовом ОСОБА_18 , ОСОБА_19 до Кабінету Міністрів України, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги – Нотаріальна палата України, ОСОБА_20 , публічне акціонерне товариство “Комерційний банк “Надра”, публічне акціонерне товариство “Комерційний банк “Приватбанк”, публічне акціонерне товариство “Комерційний банк “Альфа-Банк”, про визнання незаконними, нечинними та скасування пунктів постанови на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Ухвалою від 12 березня 2018 року Великою Палатою Верховного суду відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_18 , ОСОБА_19 до Кабінету Міністрів України, треті особи: Нотаріальна палата України, ОСОБА_20 , Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Приватбанк», Публічне акціонерне товариство «Альфа-банк», про визнання незаконними, нечинними та скасування пунктів постанови.
Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 26 березня 2018 року у справа № 826/20084/14 у задоволенні заяви представника Публічного акціонерного товариства «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» - Діденка Івана Васильовича про перегляд постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року за нововиявленими обставинами відмовлено та залишено відповідне судове рішення в силі.
Вказана ухвала набрала законної сили 26.03.2018 року.
Ухвалою від 20 червня 2018 року у справі № 826/20084/14 (провадження № 11-174ас18) відмовлено в задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» про перегляд ухвали Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року у справі за позовом Особа 1, 2 до Кабінету Міністрів України, треті особи: Нотаріальна палата України, ОСОБА_20 , Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Приватбанк», Публічне акціонерне товариство «Альфа-банк», про визнання незаконними, нечинними та скасування пунктів постанови.
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року у справі №826/20084/14 ( адміністративне провадження №К/9901/47752/18) касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» залишити без задоволення, а ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 26 березня 2018 року в справі №826/20084/14 про перегляд постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року за нововиявленими обставинами - залишено без змін.
У відповідності до ст. 129 -1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.
З огляду на означене судом виснуваний наступний висновок.
Після постановлення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року в справі №826/20084/14, яка набрала законної сили в цю ж дату та виконання урядом приписів КАС України щодо оприлюднення резолютивної частини постанови суду, норми щодо вчинення виконавчих написів нотаріусів у безспірному порядку (щодо п.п. 1, 2 Постанови КМ) не повинні були застосовуватись нотаріусами, так як вказані норми були визнані незаконними та нечинними.
Вчинення виконавчого напису, є нотаріальною дією, яка має особливі наслідки для особи, щодо якої вона вчиняється, як боржника. Так, державний або приватний виконавець приймаючи до виконання виконавчий напис, вчинений нотаріусом (уповноваженою державою особою), серед іншого арештовує рахунки боржника та розпочинає процедуру стягнення боргу. Зупинити процедуру стягнення боргу фізичні чи юридичні особи можуть виключно в один спосіб: звернувшись до суду з позовом про визнання виконавчого напису незаконним або таким, що не підлягає виконанню, що вимагає значних матеріальних витрат та часу.
Тому застосування незаконних та не чинних норм є грубим порушенням законодавства України.

Так, позивач наголошує що у провадженні судів України перебували спори за участю позивача щодо неправомірних рішень та дій відповідачів, а саме: Справа № 640/22611/20, Справа № 640/24935/20; Справа № 640/27037/20 не розгляд яких не надав відповідачам приймати оскаржувані акти індивідуальної дії.

Щодо справи № 640/22611/20.

Ухвалою від 28 вересня 2020 року Окружного адміністративного суду міста Києва прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження за позовом Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа Начальник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування наказів від 07.08.2020 №774/8, від 08.07.2020 №601/8, від 14.07.2020 №632/8.
Так, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 листопада 2020 року у справі № 640/22611/20 за позовом громадянина Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа Начальник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування наказів від 07.08.2020 №774/8, від 08.07.2020 №601/8, від 14.07.2020 №632/8 суд закрив провадження у справі №640/22611/20 в частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій виконуючого обов`язки начальника Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Міненка Кирила Вікторовича по виданню наказу від 08.07.2020 №601/8 "Про проведення планової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни" та в частині визнання протиправними дій виконуючого обов`язки начальника Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) Міненка Кирила Вікторовича по виданню наказу від 14.07.2020 №632/8 "Про проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни" у зв`язку із відмовою позивачем від позовних вимог в цій частини.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва 28 січня 2022 року у справі №640/22611/20, суд у задоволенні адміністративного позову приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни відмовив (докази його оскарження відповідно до даних Єдиного реєстру судових рішень у режимі повного доступу відсутні).
У означеному рішенні судом встановлені фактичні обставини та зазначено наступне:
«Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна звернулася до Окружного адміністративного суд міста Києва з позовною заявою до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа начальник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якій просить суд (з урахуванням ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.11.2021 про закриття провадження в частині позовних вимог):
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції м. Київ Міненка Кирила Вікторовича від 07.08.2020 №774/8 про усунення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Н. С. порушень та помилок;
- визнати протиправним та скасувати наказ від 08.07.2020 №601/8;
- визнати протиправним та скасувати наказ від 14.07.2020 №632/8;
- визнати висновки щодо надання «незадовільної» оцінки роботі приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівні, зроблені за результатом перевірки діяльності Центральним міжрегіональним управлінням міністерства юстиції м. Київ в особі комісії, затвердженої наказом № 601/8 від 08 липня 2020 року протиправними та скасувати;
- визнати висновки, викладені комісією Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції м. Київ стосовно доцільності розглянути питання щодо застосування до приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Хара Н.С. заходів реагування, передбачених статтею 12 та/або статтею 29-1 Закону України «Про нотаріат» протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
«[…] Відповідно до наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08.07.2020 № 601/8 «Про проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 » затверджено проведення 09.07.2020 планової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни щодо дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період з 29.11.2019 по день перевірки включно.
Наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 14.07.2020 №632/8 «Про внесення змін до наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08.07.2020 № 601/8» пункт 1 наказу викладено у такій редакції: «провести 14 липня 2020 року позапланову комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни щодо дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період з 29 листопада 2019 року по день перевірки включно».
За результатами перевірки 17.07.2020 складено довідку, якою встановлено ряд порушень та помилок, вчинених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Наталією Станіславівною та встановлено, що організація нотаріальної діяльності ОСОБА_1 щодо дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил ведення нотаріального діловодства здійснювалась «незадовільно».
Так, Комісією було встановлено наступні помилки та порушення:
1) в порушення вимог статті 20 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2.4, 9.1, 9.3 Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2010 року № 3253/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2010 року за № 13118/18613 (надалі - Правила) нотаріусом не надано відповіді на звернення громадянки ОСОБА_2 (вх. № 82/01-16 від 14.01.2020);
2) не завжди застережені нотаріусом і скріплені підписом та печаткою виправлення в Реєстрах для реєстрації нотаріальних дій (далі -Реєстри), що не відповідає вимогам пункту 7.15 Правил (записи у графі 2 за 30.06.2020, 130-147 справи 02-33 том 10 за 2020 рік);
3) звернуто увагу нотаріуса на дотримання вимог пункту 6.14 Правил, оскільки, мав місце випадок, коли посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна, який укладається фізичними особами, не в повній мірі відповідав формі № 37 додатку 25 до Правил реєстровий № 5202 від 12.02.2020), також мав місце випадок, коли посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна за участю представника не відповідав формі № 39 додатку 25 до Правил (реєстровий № 8393 від 06.03.2020);
4) без врахування вимог пункту 8.11 Правил відмітка на вхідних документах проставляється на звороті вхідного документа (наряд 01-16 за 2020 рік);
5) при посвідченні договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки, укладений між ТОВ «УКРДЕБЕТ ПЛЮС» та ТОВ «ФІНАНСОВА «АМБЕР», не надано належної оцінки поданим документам, оскільки до примірника такого договору долучено договір іпотеки, укладений між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 , та договір купівлі-продажу прав вимоги, укладеного між ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» та ТОВ «УКРДЕБЕТ ПЛЮС». При цьому документ, який би підтверджував право передачі вимоги від акціонерного комерційного інноваційного банку «УкрСиббанк» до ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», до договору не долучений, що не узгоджується з вимогами пункту 3 глави 7 розділу Порядку (реєстрові №№ 7742, 7743 за 2020 рік);
6) до примірника договору іпотеки не долучено заяву від іпотекодавця про наявність/відсутність прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування майном, яке є предметом договору іпотеки, а наявний лише витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва (виписка з домової книги про склад сім`ї та прописки), чим не в повній мірі дотримано вимоги підпункту 1.8 пункту 1 глави 2 розділу II Порядку (реєстрові №№ 11912, 111914 за 2020);
7) без врахування пункту 19-1 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 22 серпня 2007 року №1064, пункту 3.15 розділу II Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 липня 2008 року № 1269/5, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 25 липня 2008 року за № 691/15382, сформовано та долучено до справ витяги Державного реєстру актів цивільного стану громадян (реєстровий № 5206 за 2020 рік, с/с 2-2020);
8) нотаріусом вчинено виконавчі написи за кредитними договорами без врахування постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року по справі № 826/20084/14, яку залишено без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року (№ К/800/6492/17, № К/800/7651/17), якою визнано незаконною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26 листопада 2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, у тому числі п. 2 змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин.
9) виписки з рахунків боржників не містять строків погашення заборгованості, що не відповідає вимогам пункту 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999 року № 1172 (далі - Перелік), на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку. Таким чином, відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі таких виписок не вбачається за можливе, отже виписки, що надавались стягувачами, не можуть бути документами, що підтверджують безспірність заборгованості. З огляду на зазначене, приватним нотаріусом також не дотримано вимог частини третьої статті 47 Закону України «Про нотаріат» (наприклад, реєстрові 3 29246-29310 від 05.12.2019, 3-69 від 16.01.2020, 70-133 за 2020 рік, 9760 9858 за 2020 рік, 9958-9996 від 13.03.2020, 18555-18614 за 2020 рік, 18615 18674 від 04.06.2020, 23221- 23264 за 2020 рік та інші);
10) з документів, долучених до примірників виконавчих написів, встановлено наявність копій заяв/оферти, що не узгоджується з вимогами пункту 2 Переліку, на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту З глави 16 розділу II Порядку (реєстрові №№ 29181 29245 за 2020 рік, 70-133 за 2020 рік, 9760-9858 за 2020 рік, 9958-9996 від 13.03.2020, 18555-18614 за 2020 рік, 18615-18674 від 04.06.2020, 23221-23264 за 2020 рік та інші).
11) в порушення вимог абзацу третього пункту першого розділу IV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 17 травня 2018 року № 658, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 року за № 677/32129, у справах нотаріуса відсутні витяги із єдиної бази даних звітів про оцінку за результатом перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі (реєстрові №№ 2667 від 23.01.2020, 4680 за 2020, 8393 від 06.03.2020, 16636 від 05.05.2020).
На підставі викладеного, Комісією зроблено висновок, згідно якого приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна не завжди дотримується порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил ведення нотаріального діловодства.
За результатами проведеної комплексної перевірки роботи приватного нотаріуса ОСОБА_1 встановлено, що організація нотаріальної діяльності, дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються нотаріусом «незадовільно».
Враховуючи вищевикладене, Комісія дійшла висновку про доцільність розгляду питання щодо застосування до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 заходів реагування, передбачених статтею 12 та/або статтею 29-1 Закону України «Про нотаріат» та рекомендувала приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівні:
1) провести роботу по усуненню виявлених помилок і недоліків у строк, встановлений наказом Центрального міжрегіонального управлінні Міністерства юстиції (м. Київ), та повідомити про заходи, які були вжиті для усунення;
2) неухильно дотримуватися вимог Порядку вчинення нотаріальних нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 та Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2010 року за 3 1318/18613, а також вимог чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій;
3) слідкувати за нововведеннями в законодавстві, постійно працювати на підвищенням свого професійного рівня, уважно вивчати документи, які подаються для вчинення нотаріальних дій.
Наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 07.08.2020 №774/8 «Про усунення приватним нотаріусом Хара Н.С. порушень і помилок» Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Харі Наталії Станіславівні наказано:
усунути з урахуванням висновків та рекомендацій порушення та помилки, виявлені комісією під час перевірки, у тритижневий строк з дня отримання цього наказу;
письмово повідомити Управління нотаріату Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про заходи, які вжиті для усунення цих порушень та помилок, та надати письмові пояснення, якщо виявлені порушення та помилки усунути неможливо, у тижневий строк після закінчення строку, установленого для усунення порушень та помилок.
Вважаючи, що перевірку було проведено з порушенням вимог чинного законодавства, а висновки перевірки необґрунтованими, протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.
[…]
Підставою для прийняття Наказу від 08.07.2020 №601/8 стало доручення Міністерства юстиції України від 23 червня 2020 року № 2830/19.5.1/32-20 та приписи статті 33 Закону №3425-ХІІ.
Згідно з доповідною запискою від 09.07.2020 позапланова комплексна перевірка діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С., призначена на 09.07.2020, не відбулась, оскільки приватний нотаріус Хара Н.С. була відсутня на робочому місці, у зв`язку з чим 14.07.2020 відповідачем відповідно до Наказу від 14.07.2020 №632/8 було внесено зміни до Наказу від 08.07.2020 №601/8, зокрема, прийнято рішення про проведення 14.07.2020 позапланової комплексної перевірки позивача за період з 29 листопада 2019 року по день перевірки включно.
На думку позивача, Наказ від 08.07.2020 №601/8 не відповідає вимогам законодавства, адже в даному наказі змінено вид перевірки, перенесено дату проведення перевірки, не визначено комісії та терміну її повноважень.
Суд з такими доводами позивача не погоджується, з огляду на наступне.
Як визначено Порядком №357/5, планова перевірка - комплексна перевірка організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій і виконання правил нотаріального діловодства; позапланова перевірка - не запланована Міністерством юстиції, територіальним органом Міністерства юстиції комплексна, цільова або контрольна перевірка організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил нотаріального діловодства, а також перевірка за зверненнями фізичних і юридичних осіб.
Пунктом 19 Порядку №357/5 передбачено, що для проведення перевірки утворюється комісія. Персональний склад комісії, її голова, термін проведення перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса затверджуються наказом відповідно Міністерства юстиції чи територіального органу Міністерства юстиції.
Cуд зазначає, що ні Закон №3425-ХІІ, ні Порядок №357/5 не містять заборон чи обмежень щодо зміни виду перевірки.
Відповідно до пункту 4 Порядку №357/5 планова комплексна перевірка організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, дотримання державними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил нотаріального діловодства здійснюється не частіше одного разу на два роки.
Судом встановлено, що відповідно до Наказу від 28.11.2019 №1366/8 відповідачем проведено позапланову комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хари Н.С. Відповідно до Наказу від 08.07.2020 №601/8, до якого внесено зміни Наказом від 14.07.2020 №632/8, відповідачем також проведено позапланову комплексну перевірку, обмеження щодо періоду проведення якої положення Порядку №357/5 не містять.
Наказом від 08.07.2020 №601/8 визначено період проведення перевірки, а саме з 29.11.2019 по день перевірки включно. Вказаний період проведення перевірки не охоплювався Наказом від 28.11.2019 №1366/8.
Щодо перенесення дати проведення перевірки, суд зазначає наступне.
Пунктом 21 Порядку №357/5 визначено, що за наявності об`єктивних підстав, які унеможливлюють проведення перевірки (хвороба завідувача односкладової державної нотаріальної контори, завідувача державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса тощо), що підтверджується відповідним документом, голова комісії порушує перед керівництвом Міністерства юстиції, територіального органу Міністерства юстиції питання про можливість перенесення строків перевірки.
Перенесення строків перевірки здійснюється відповідним наказом, що видається Міністерством юстиції, територіальним органом Міністерства юстиції.
Як убачається з листа Приватного нотаріуса Хари Н.С. від 07.07.2020 вих.№1570/01-16, остання повідомила Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про те, що з 08 липня 2020 року по 16 липня 2020 року вона буде проходити планове профілактичне лікування, у зв`язку з чим, можливо буде тимчасово відсутня на робочому місці в робочий час.
Викладені обставини були враховані відповідачем та Наказом від 14.07.2020 №632/8 були внесені зміни щодо дати проведення такої перевірки, що узгоджується з приписами Порядку №357/5.
Суд також не бере до уваги твердження позивача про те, що відповідачем не було визначено склад комісії, оскільки такі доводи спростовуються матеріалами справи.
[…]
Варто відзначити, що склад комісії із вказаних осіб сформований для проведення перевірки відповідно до наказу від 08.07.2020 №601/8, тобто на період її проведення.
Отже, суд вважає, що доводи позивача про порушення порядку (процедури) проведення перевірки відповідно до Наказу від 08.07.2020 №601/8, до якого внесено зміни Наказом від 14.07.2020 №632/8, є необгрунтованими, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування наказів від 08.07.2020 №601/8 та від 14.07.2020 №632/8 задоволенню не підлягають.
Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування наказу начальника Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції м. Київ Міненка Кирила Вікторовича від 07.08.2020 №774/8 про усунення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Н. С. порушень та помилок, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 1 Закону №3425-ХІІ нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.
Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).
На нотаріусів, які працюють у державних нотаріальних конторах або займаються приватною нотаріальною діяльністю, законом може бути покладено вчинення інших дій, відмінних від нотаріальних, з метою надання їм юридичної вірогідності.
Згідно із частиною другою статті 2 Закону №3425-ХІІ контроль за організацією нотаріату, перевірка організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються Міністерством юстиції України, Головним управлінням юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.
Відповідно з пунктом 16 Порядку № 357/5 графік проведення планових комплексних перевірок організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса та дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій і виконання ними правил ведення нотаріального діловодства погоджується зі структурним підрозділом Міністерства юстиції, на який покладено повноваження щодо формування і забезпечення реалізації державної політики у сфері нотаріату (далі - структурний підрозділ Міністерства юстиції), та затверджується начальником головного управління юстиції на рік.
Копія погодженого та затвердженого графіка надсилається до структурного підрозділу Міністерства юстиції, а також направляється на адресу державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса.
Графік проведення планових комплексних перевірок оприлюднюється шляхом розміщення на сайті головного управління юстиції.
За пунктом 17 Порядку №357/5 особою, відповідальною за проведення перевірки, готуються пропозиції щодо складу комісії, строків та плану проведення перевірки.
За результатами опрацювання пропозицій особа, відповідальна за проведення перевірки, здійснює підготовку доповідної записки, у якій зазначає строки проведення перевірки, склад комісії і складає план проведення перевірки.
До плану проведення перевірки включаються всі питання, що стосуються організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил ведення нотаріального діловодства.
План проведення перевірки розглядається і затверджується відповідно Міністром юстиції (заступником Міністра юстиції згідно з розподілом повноважень), начальником головного управління юстиції (його заступником).
Згідно з пунктом 31 Порядку №357/5 перевіркою встановлюється, чи дотримуються державні і приватні нотаріуси загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій та проведення під час їх вчинення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.
За пунктом 33 Порядку № 357/5 за наслідками перевірки організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства комісія протягом п`яти робочих днів з часу закінчення перевірки складає довідку у двох примірниках про результати проведеної перевірки із зазначенням оцінки роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса та з викладеними у ній висновками і рекомендаціями.
Загальна оцінка роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса визначається як «добре», «задовільно», «незадовільно».
Довідка готується згідно з перевіреними достовірними фактами, що свідчать про наявність недоліків, помилок і порушень, з посиланням на норми законодавства. За змістом довідка повинна бути вичерпною та конкретною.
Пунктом 35 Порядку №357/5 передбачено, що до довідки за результатами перевірки роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, нотаріальної діяльності приватного нотаріуса долучаються копії (фотокопії) документів, що підтверджують факт допущених порушень, недоліків чи помилок, пояснення та заперечення нотаріуса щодо встановлених порушень (за наявності).
У довідці також зазначається перелік документів, що не були надані під час здійснення перевірки (якщо такі були), та у разі відмови нотаріуса надати письмові пояснення щодо причини ненадання документів факт відмови має бути відображений у довідці за результатами перевірки.
Відповідно до пункту 37 Порядку № 357/5 завідувач державної нотаріальної контори, завідувач державного нотаріального архіву, приватний нотаріус, діяльність яких перевірялась, мають право письмово викласти свої заперечення або пояснення щодо висновків комісії.
Заперечення або пояснення завідувача державної нотаріальної контори, завідувача державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса, діяльність яких перевірялась, надаються комісії та розглядаються разом з довідкою про проведену перевірку та іншими матеріалами перевірки.
Згідно з пунктом 38 Порядку № 357/5 один примірник довідки за результатами перевірки подається начальнику головного управління юстиції, який приймає рішення про способи реалізації висновків та пропозицій за результатами комплексної, цільової, контрольної перевірки, а другий примірник отримують завідувач державної нотаріальної контори, завідувач державного нотаріального архіву, приватний нотаріус, діяльність яких перевірялась.
За пунктом 39 Порядку № 357/5 за результатами перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса, на підставі висновків комісії Міністерство юстиції, головне управління юстиції видає наказ, у якому встановлюється строк для усунення виявлених порушень та помилок. Копія наказу направляється до виконання державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіву, приватному нотаріусу для врахування пропозицій комісії впродовж п`яти робочих днів з дня ознайомлення з довідкою про результати проведеної перевірки та долучається до відповідного наряду державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, а також до реєстраційної справи приватного нотаріуса.
Відповідно до пункту 41 Порядку № 357/5 строк, який надається державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіву, приватному нотаріусу для усунення виявлених під час перевірки порушень та помилок, визначається у кожному випадку окремо, але не більше одного місяця з дня отримання наказу. Після закінчення строку, установленого для усунення порушень та помилок, завідувач державної нотаріальної контори, завідувач державного нотаріального архіву, приватний нотаріус, діяльність яких перевірялась, зобов`язані письмово повідомити про заходи, які були вжиті ними для усунення цих порушень і помилок, та надати письмові пояснення, якщо виявлені порушення та помилки усунути неможливо.
За результатами позапланової комплексної перевірки позивача, проведеної 14.07.2020 року відповідачем складено Довідку від 17 липня 2020 року, з якою ознайомлено позивача 05.08.2020 та 07.08.2020 відповідачем було видано Наказ від 07.08.2020 №774/8 про усунення приватним нотаріусом Хара Н.С. порушень та помилок.
Матеріалами справи не підтверджено, що позивач скористалась своїм правом, визначеним пунктом 37 Порядку №357/5 щодо надання пояснень або заперечень з приводу встановлених відповідачем порушень.
В свою чергу, щодо зафіксованих відповідачем порушень, викладених у довідці від 17.07.2020, позивач вважає їх незначними, або такими, що встановлені без урахування всіх обставин.
Відповідно до п. 32. Порядку проведення перевірок, приватному нотаріусу надається право на усунення виявлених під час перевірки недоліків, якщо таке можливо безпосередньо під час перевірки. У такому разі такі недоліки у довідці про результати перевірки не зазначаються.
По суті порушень зафіксованих у Довідці, судом встановлено наступне.
Так, у п. 14 розділу II описової частини Довідки зазначено про ненадання відповіді позивачем на звернення громадянки ОСОБА_2 вх. № 82/01-16 від 14.01.2020.
На спростування зазначеного порушення, позивачем надано суду копію фіскального чеку від 16.01.2020 р., відповідно до якого позивачем було надіслано відповідь ОСОБА_2 вих. 62/01-16 від 14.01.2020 у відповідності до вимог п.8.13. Правил ведення нотаріального діловодства (копії у справі).
Отже, зазначеного порушення в організації умов роботи позивачем не було допущено, а відомості зазначені в Довідці від 17.07.2020 щодо ненадання відповіді на звернення громадянки ОСОБА_2 є такими, що не відповідають дійсності.
В пункті 7 розділу II частини другої Довідки від 17.07.2020, як порушення зазначено випадок, в якому посвідчувальний напис нотаріуса на договорі про відчуження нерухомого майна, який укладався фізичними особами не у повній мірі відповідав Формі № 37 додатку 25 до Правил, реєстровий № 5202 від 12.02.2020 та посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна за участю представника, який не відповідав формі № 39 додатку 25 до Правил, реєстровий № 8393 від 06.03.2020.
Суть даного порушення зводиться до того, що посвідчувальні написи на договорах з реєстровими номерами №5202 від 12.02.2020, №8393 від 06.03.2020 виконані з формулюванням: «Особи громадян, які підписали договір встановлено, їх дієздатність та належність перевірено»; в той час, як формами № 37, №39 затверджено напис з наступним формулюванням: «Особи сторін встановлено, їх дієздатність, а також належність перевірено».
Позивач у позовній заяві зазначила, що дані зауваження нотаріусом прийнято до уваги та враховано в роботі, про що повідомлено відповідача.
Разом з тим, позивачем не заперечується відсутність таких порушень на час проведення перевірки.
Щодо дотримання позивачем загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій та проведення під час їх вчинення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, без урахування вимог п.8.11 Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 №3253/5, відповідно до яких відмітка на вхідних документах проставляється на звороті вхідного документа (наряд 01-16 за 2020 рік), суд зазначає наступне.
Вимогами п. 8.11. Правил ведення нотаріального діловодства встановлено, що на вхідних документах у правому нижньому куті першої сторінки проставляється реєстраційний штамп. У штампі вказуються найменування контори, архіву або назва нотаріального округу, прізвище, ініціали приватного нотаріуса, дата надходження документа та його реєстраційний індекс (порядковий номер за реєстраційним журналом та номер справи (наряду) за номенклатурою справ).
Позивачем було допущено порушення вимог п.8.11 Правил, посилаючись на те, що лише в тих випадках, коли дотримання цих правил призвело б до ще більших порушень - нечитабельності тексту документа.
Однак, суд звертає увагу, що вказане порушення на момент перевірки мало місце, у зв`язку з чим, відповідачем вказаний факт був взятий до уваги, та зафіксований у Довідці від 17.07.2020.
Як убачається з Довідки від 17.07.2020, при посвідченні договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки, укладеного між ТОВ «Укрдепет Плюс» та ТОВ «Фінанасова компанія «АМБЕР», не надано належної оцінки поданим документам, оскільки до примірника такого договору долучено договір іпотеки, укладений між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 та договір купівлі-продажу прав вимоги, укладений між ПАТ «Дельта банк» та ТОВ «Укрдепет Плюс». При цьому документ, який би підтверджував право передачі вимоги від акціонерного комерційного інноваційного банку «УкрСиббанк» до ПАТ «Дельта банк» до договору не долучено, що не узгоджується з вимогами п.3 глави 7 розділу І Порядку, реєстрові № 7742, №7743 за 2020 рік.
Відповідно до додаткових пояснень позивач вказане порушення не визнає та вважає, що даний висновок комісія зробила внаслідок неправильного трактування Закону.
Згідно з пунктом 3 глави VII розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій документи, на підставі яких вчинено нотаріальну дію, та документи або копії (витяги) з них, необхідні для вчинення нотаріальної дії, обов`язково долучаються до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса. У разі коли державну реєстрацію права власності на земельну ділянку та об`єкт нерухомого майна проведено без видачі документа, що посвідчує таке право або у зв`язку із втратою, пошкодженням чи псуванням відповідного державного акта на право власності, свідоцтва про право власності на нерухоме майно, нотаріальна дія щодо такого майна вчиняється на підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманої шляхом безпосереднього доступу до нього. Така інформація долучається до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса.
Вказані висновки відповідача позивачем не спростовано.
При цьому, суд зазначає, що навіть якщо така нотаріальна дія вчиняється на підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманої шляхом безпосереднього доступу до нього, позивач має можливість долучити відповідний витяг до примірника правочину, про що зазначено вище.
Відповідно до Довідки від 17.07.2020 до примірника договору іпотеки не долучено заяву від іпотекодавця про наявність/відсутність прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування майном, яке є предметом договору іпотеки, а наявний лише витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва (виписка з домової книги про склад сім`ї та прописки), чим не в повній мірі дотримано вимоги п.1.8. п.1 глави 2 розділу II Порядку (реєстрові № 11912, №11914 за 2020).
Так, вказуючи дане порушення, комісією не враховано наступне.
Відповідно до п.п.1.8 п.1 глави 2 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій (надалі Порядку), при посвідченні правочину щодо відчуження нерухомого майна відчужувач цього майна подає заяву про наявність/відсутність прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування цим майном. З метою перевірки відсутності прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування відчужуваним нерухомим майном нотаріус має право додатково витребовувати від підприємств, установ і організацій відомості та документи, необхідні для вчинення такого правочину.
З аналізу Глави 2 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій посвідчення правочинів про відчуження майна та заставу майна вбачається, що законодавець розрізняє окремі види правочину, які пов`язані з відчуженням майна, і які не пов`язані з відчуженням майна, а є лише мірою забезпечення відповідного зобов`язання із збереженням права власності на майно за іпотекодавцем.
Позивач належним чином перевірила відсутність прав малолітніх, неповнолітніх, недієздатних, обмежено-дієздатних осіб на користування майном, яке є предметом вказаних договорів через Реєстр та виписку з домової книги. Однак, у даному випадку позивачем таки допущено порушення.
Таким чином, комісія правомірно зазначила відсутність вище вказаної заяви, як порушення Порядку вчинення нотаріальних дій.
Комісією також зазначено про порушення сформування та долучення до справ витягів Державного реєстру актів цивільного стану громадян (реєстровий№№ 5206 за 2020 рік, с/с 2-2020) без урахування п.19-1 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою КМУ від 22.08.2007 № 1064, п. 3.15 розділу III Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 липня 2008 за № 691/15382. Позивачем сформовано та долучено до справ витяги Державного реєстру актів цивільного стану громадян (реєстровий № 5206 за 2020 рік, с/с 2-2020).
При цьому, суд враховує доводи позивача, що в рамках пошуку Державного реєстру актів цивільного стану технічно відсутні можливості вказувати місце народження особи, ПІБ та дата народження якої відбувається пошук, а тому комісія помилково зазначила даний факт, як порушення.

Щодо вчинення нотаріусом виконавчих написів за кредитними договорами без врахування постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року по справі № 826/20084/14, яку залишено без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 р., якою визнано незаконною та нечинною Постанову КМУ № 622 від 26 листопада 2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, у тому числі п. 2 змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин.
Порядок вчинення виконавчих написів передбачено також ст. 34, 87-91 Закону України «Про нотаріат», главою 16 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5 та п.2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою КМУ від 29.06.1999 року № 1172 (надалі Перелік).
Так, п. 2 Постанови КМУ № 622 від 26 листопада 2014 року вказаним судовим рішенням визнано незаконною та нечинною, у зв`язку з чим суд погоджується з доводами відповідача щодо наявності вказаного порушення.
Щодо недотримання позивачем вимог ч. 3 ст.47 ЗУ «Про нотаріат», відповідно до якої виписки з рахунків банків не містять строків погашення заборгованості, що не відповідає вимогам п.2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою КМУ від 29.06.1999 року № 1172 (далі - Перелік), на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та п.п. 3.2. п.3 глави 16 розділу II Порядку, що не надає можливості відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі таких виписок, а отже виписки, що надавались стягувачем не можуть бути документами, що підтверджують безспірність заборгованості.
Відповідно до п.п. 3.2. п.3 глави 16 розділу II Порядку безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.99 № 1172.
Кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями. Для одержання виконавчого напису додаються:
а) оригінал кредитного договору;
б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості.
Позивач надала суду виписки з рахунків, що надаються нотаріусу для вчинення виконавчих написів, які містять строки погашення заборгованості, зокрема, виписка з рахунку за кредитним договором №491006071 від 12.06.2019, згідно до направленої боржнику письмової вимоги (повідомлення) останньому було надано термін для погашення заборгованості до 06.01.2020. Станом на 13.03.2020 заборгованість за вказаним кредитним договором у сумі 26900,18 грн. не погашено.
Згідно виписки з рахунку за кредитним договором №300830527801 від 23.06.2017, згідно до направленої боржнику письмової вимоги (повідомлення) останньому було надано термін для погашення заборгованості до 28.01.2019. Станом на 21.10.2019 заборгованість за вказаним кредитним договором у сумі 32 374,80 грн. не погашено.
Згідно виписки з рахунку за кредитним договором №1001334835901від 19.06.2019, згідно до направленої боржнику письмової вимоги (повідомлення) останньому було надано термін для погашення заборгованості до 28.04.2020. Станом на 21.04.2020 заборгованість за вказаним кредитним договором у сумі 19 511,14 грн. не погашено.
Отже, висновки перевіряючого органу в цій частині спростовуються наявними у справі доказами. Відповідач доказів на підтвердження викладеного у довідці суду не надав».[…]
[…] «Щодо порушення п. 2 Переліку та п.п. 3.2. п. 3 глави 16 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій, суд зазначає наступне.
З документів, долучених до примірників виконавчих написів, встановлено наявність копій заяв/оферти, що не узгоджується з вимогами п.2 Переліку, на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів.
Згідно ст. 368 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Відповідно до ст. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Позивачем надано копію оферти на укладання угоди про надання кредиту № 491006071 від 12.06.2019 у сумі 24 278,24 грн.
Таким чином, висновки перевіряючих в цій частині спростовуються наявними у справі доказами. Відповідач доказів на підтвердження викладеного у довідці суду не надав». […]
В порушення вимог абзацу третього пункту першого розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом ФДМ України від 17 травня 2018 року № 658, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 року за № 677/32129, у справах нотаріуса відсутні витяги із єдиної бази даних звітів про оцінку за результатом перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі ( №№ 2667 від 23.01.2020; 4680 за 2020, 8393 від 06.03.2020; 16636 від 05.05.2020).
Відповідно до Розділу IV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку під час посвідчення правочинів, для яких передбачено чинним законодавством України отримання нотаріусом або особою, яка вчиняє дії щодо операції з відчуження об`єктів рухомого майна, звіту про оцінку такі особи відповідно до цього Порядку перевіряють реєстрацію такого звіту в Єдиній базі та наявність присвоєного йому унікального номера.
Для здійснення перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі нотаріус або особа, яка вчиняє дії щодо операції з відчуження об`єктів рухомого майна через сервіс внесення інформації, ідентифікує звіт про оцінку за паролем пошуку звіту про оцінку та звіряє його за ідентифікуючими ознаками майна, в тому числі за його оціночною вартістю, у відповідних полях Єдиної бази та паперовій формі звіту про оцінку.
За результатом перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі нотаріус або особа, яка вчиняє дії щодо операції з відчуження об`єктів рухомого майна через авторизований електронний майданчик, роздруковує витяг із єдиної бази даних звітів про оцінку (додаток 13), який долучається до нотаріальної справи.
Користувачі інформації з Єдиної бази під час виконання своїх повноважень перевіряють реєстрацію звіту про оцінку в Єдиній базі або інформацію зі звіту про оцінку, внесену суб`єктами оціночної діяльності до Єдиної бази, за унікальним номером такого звіту, присвоєним Єдиною базою, та/або поштовою адресою об`єкта оцінки, та/або за кадастровим номером земельної ділянки.
Нотаріус під час посвідчення договорів відчуження (№№ 2667 від 23.01.2020; 4680 за 2020, 8393 від 06.03.2020; 16636 від 05.05.2020) отримала від сторони правочину звіт про експертно-грошову оцінку об`єкта який відчужується та долучила до нотаріальної справи. В даному звіті наявний висновок про вартість об`єкта оцінки. Отриману від сторони правочину та документально підтверджену інформацію про вартість об`єкта нотаріус перевірила шляхом формування інформації з Єдиної бази у формі інформації зі звіту про оцінку, яка від витягу відрізняється лише за формою однак в жодному випадку не містить розбіжностей по суті (в тому числі по вартості об`єкта оцінки).
Доказів на спростування даного порушення позивачем не надано.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що зафіксовані у Довідці від 17.07.2020 порушення позивачем вимог чинного законодавства є частково підтвердженими та такими, що не спростовані матеріалами справи.
Отже, позовні вимоги в частині щодо визнання протиправним та скасування наказу начальника Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції м. Київ від 07.08.2020 №774/8 про усунення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Н. С. порушень та помилок є такими, що не підлягають задоволенню.
Щодо визнання протиправними та скасування висновків щодо надання «незадовільної» оцінки роботі позивача.
[….]
З аналізу вказаних норм вбачається, що довідка про проведення перевірки містить оцінку роботи приватного нотаріуса та має рекомендаційних характер, а рішенням щодо способу реалізації висновків та пропозицій є наказ начальника головного управління юстиції.
Крім того, Порядком №357/5 передбачено, що приватний нотаріус може надати свої заперечення щодо висновків, що викладені у довідці, які мають бути враховані під час прийняття наказу про усунення порушень та помилок.
Суд критично оцінює доводи позивача про те, що позивач має право оскаржити висновки викладені у довідці складеної за результатами перевірки позивача.
Суд зазначає, що довідка та відповідно висновки викладені у довідці не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, не створює юридичних наслідків для позивача, а тому не може бути предметом оскарження в суді.
Належним способом захисту порушеного права позивача є оскарження наказу відповідача, який винесено за наслідком аналізу висновків, викладених у довідці про результати перевірки. Саме наказ територіального управління і є рішенням суб`єкта владних повноважень, що може бути предметом оскарження в адміністративному процесі.
Із урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх безпідставністю, необґрунтованістю та відсутністю належних і допустимих доказів на їх підтвердження».

Донецький окружний суд аналізуючи вищевказане рішення з точки зору застосування ч. 4 ст. 78 КАС України звертає увагу сторін, що докази та первинні документи у вищевказаній справі були надані суду разом із позовною заявою (під час розгляду справи) і як слід на підставі вказаних документів судом зроблені висновки у означеному рішенні.
Однак, доказів того, що ті або інші документи про які у рішенні суду надавались/не надавались до перевірок у повному/ неповному вигляді встановити не можливо.

Щодо справи № 640/24935/20 

Як убачається із матеріалів справи та даних Єдиного державного реєстру судових рішень (у режимі повного доступу) у провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала вищеозначена справа за заявою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни про забезпечення позову до подання позовної заяви приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни ( АДРЕСА_2 ) до осіб, які можуть отримати статус учасника справи за вищевказаним позовом: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) (01001, м. Київ, провул. Музейний, 2Д) про визнання протиправним та скасування наказу.
Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни просила суд постановити ухвалу про забезпечення позову до подання позову, якою:
1) зупинити дію наказу від 12.10.2020 № 1218/6 "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С.";
2) заборонити Центральному міжрегіональному управлінню Міністерства юстиції (м. Київ) вчиняти дії щодо блокування доступу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу до державних реєстрів.
У вказаній заяві приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Н.С. зазначила, що має намір звернутись до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправним та скасування наказу від 12.10.2020 № 1218/6 "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С.
Ухвалою від 20 жовтня 2020 року Окружний адміністративний суд міста Києва заяву приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про забезпечення позову до подання позовної заяви задовольнив частково та зупинив дію наказу Центрального міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) (01001, м. Київ, провул. Музейний, 2Д, ідентифікаційний код 43315602) від 12.10.2020 № 1218/6 "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С.".
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 грудня 2020 року апеляційна скарга Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ) на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 жовтня 2020 року за заявою приватного нотаріуса київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни про забезпечення позову до подання позовної заяви приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни до осіб, які можуть отримати статус учасника справи за вищевказаним позовом: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції про визнання протиправним та скасування наказу - залишена без задоволення, а ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 жовтня 2020 року про забезпечення позову залишена без змін.
Верховний Суд складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду постановою від 26 липня 2021 року у справі №640/24935/20 (адміністративне провадження № К/9901/35357/20) касаційну скаргу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ) задовольнив.
Ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.10.2020 та постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2020 були скасовані в частині задоволення заяви приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни про забезпечення позову щодо зупинення дії наказу №1218/6 від 12.10.2020 «Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_1 », в цій частині прийнято нове рішення - у задоволенні заяви приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни про забезпечення позову у справі №640/24935/20 відмовити.
Верховним Судом виснувані наступні висновки у цій справі:
« […]
27. Слід зазначити, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не можуть вирішуватись ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.
28. Отже, вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд не має встановлювати протиправність спірного наказу на цій стадії.
Наведені правові висновки відповідають висновкам Верховного Суду, викладеним, зокрема, у постановах від 13.03.2020 у справі №1740/2484/18, від 30.09.2020 у справі №640/1305/20, від 31.03.2021 у справі №560/6068/20, від 19.05.2021 у справі №ЗД/380/54/20 та від 18.05.2021 у справі №140/13152/20.
29. У касаційній скарзі скаржником зазначено про фактичне вирішення спору по суті шляхом винесення ухвали про вжиття заходів забезпечення позову.
30. Суд погоджується з такими доводами касаційної скарги, оскільки заявником стверджується про майбутнє подання позову про скасування наказу Центрального міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 12.10.2020 №1218/6, дія якого обмежена в часі, а тому його зупинення в порядку забезпечення позову фактично вказує на вирішення позовних вимог в адміністративному спорі по суті з огляду на їх тимчасовий характер.
31. Верховний Суд зазначає, що в цьому випадку наявність ознак протиправності спірного наказу може бути виявлена судом тільки на підставі з`ясування фактичних обставин справи, а також оцінки належності, допустимості і достовірності як кожного доказу окремо, так і достатності та взаємного зв`язку наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності. Застосування заходів забезпечення позову в цьому випадку фактично вирішує справу по суті предмету позову, що суперечить меті застосування статті 150 КАС України.
32. Стосовно доводу заявника про те, що виконання вказаного вище наказу (блокування доступу до реєстрів і зупинення роботи нотаріуса) впливає на професійну діяльність заявника і приводить до негативних наслідків щодо цієї діяльності, касаційний суд вважає за необхідне вказати на те, що застосування в порядку ст. 29-1 Закону України «Про нотаріат» такого заходу впливу як зупинення нотаріальної діяльності завжди носить негативний характер щодо особи, до якої вони застосовані, з огляду на характер цього заходу.
33. Також, Верховний Суд вважає, що факт подання заявником позову про визнання протиправними та скасування наказів, на підставі яких прийнято спірний наказ, не може бути достатньою підставою для застосування визначених заявником заходів забезпечення позову у цій справі […]».
Як убачається із оспорюваного Рішення № 5 від 19.02.2021 року у ньому зазначено наступне: «Наказом міжрегіонального управління від 09.11.2020 № 1340/6 зупинено дію наказу міжрегіонального управління від 12.10.2020 № 1218/6 «Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара НІС.» та діяльність приватного нотаріуса ОСОБА_1 була поновлена, що не спричиняло перепон у прийняті оскаржуваних рішень.

Щодо справи № 640/27037/20

Як убачається із матеріалів справи та даних Єдиного державного реєстру судових рішень (у режимі повного доступу) у провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала вищеозначена справа за позовом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівні до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (01001, м. Київ, пров. Музейний, 2д, код ЄДРПОУ 43315602), начальника Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (01001, м. Київ, пров. Музейний, 2д) про:
- визнання протиправним та скасування наказу від 12.10.2020 № 1218/6 "Про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Хара Н.С.";
- визнати протиправними дії відповідача-2 щодо внесення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни.
Ухвалою від 18 листопада 2020 року Окружний адміністративний суд міста Києва прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та ухвалив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
До суду надійшло клопотання позивача про забезпечення адміністративного позову шляхом заборони Міністерству юстиції України в особі Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України розглядати подання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни.
Як на обґрунтування наявності підстав для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову позивач посилається на те, що у зв`язку з оскарженням дій відповідача, які полягають у внесенні на розгляд до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, розгляд такого подання до надання оцінки судом правомірності таких дій є неможливою.
Позивач зазначає, що на 02.12.2020 призначено засідання Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату, а тому невжиття заходів забезпечення позову, на думку позивача, може мати наслідком заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам заявника та ускладнить їх відновлення, що відповідає мети застосування інституту забезпечення позову.
Ухвалою від 04 грудня 2020 року суд відмовив приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Хара Наталії Станіславівни у задоволенні клопотання про забезпечення адміністративного позову. 
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 лютого 2021 року у справі № 640/27037/20 апеляційну скаргу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округа Хари Наталії Станіславівни залишено без задоволення, змінена мотивувальну частину ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 грудня 2020 року, виклавши її у редакції цієї постанови, у решті судове рішення залишено без змін.
Ухвалою від 18 листопада 2025 року Київського окружного адміністративного суду справа №640/27037/20 прийнята до провадження у зв`язку із ліквідацією Окружного адміністративного суду м. Києва за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Доказів розгляду означеної справи на час прийняття рішення у справі сторонами суду не надано.
Доводи позивача, що 28 вересня 2020 року (тобто станом на час направлення Подання та прийняття Наказу № 1218/6 від 12.10.2020 року) приватним нотаріусом Хара Н.С. в судовому порядку оскаржувались накази про призначення планової комплексної перевірки №601/8; наказ про призначення позапланової комплексної перевірки № 632/8; наказ про усунення порушень та помилок № 774/8, а також оскаржувались висновки щодо допущених порушень та помилок, викладені у Довідці (Справа № 640/22611/20) спростовуються строком внесення подання до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату та тим, що законодавством України не передбачено невнесення (заборону внесення) Подання у зв`язку із судовим провадженням або зупиненням строку внесення такого подання.

Так, позивач зазначає, що направлення Подання на розгляд Комісії було передчасними, оскільки за правилами п. 2 Порядку №1904/5 внесення Міністерством юстиції України, територіальними органами Міністерства юстиції або Нотаріальною палатою України подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю та його розгляд Вищою кваліфікаційною комісією нотаріату, затвердженого відповідним Наказом Міністерства юстиції України 28.07.2011 № 1904/5 подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю вноситься до ЕЗККН не пізніше тридцяти днів з дня встановлення підстав для анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, якщо інший строк не передбачено законом. Проте, підстави які проходять процедуру судового оскарження не є встановленими.
Цим же пунктом передбачено, що у разі витребування додаткової інформації такий строк може бути продовжено за вмотивованим поданням до сорока п`яти днів за погодженням начальника територіального органу Міністерства юстиції або територіального уповноваженого Нотаріальної палати України.
Подання розглядається Комісією не більше шести місяців з дня його надходження та з урахуванням строку, передбаченого пунктом 8 частини першої статті 29-1 Закону.
У відповідності до п.17 Порядку № 1904/5 Рішення Комісії може бути оскаржене до суду в установленому законодавством порядку.
У відповідності до ст.29-1 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна діяльність приватного нотаріуса тимчасово зупиняється на час дії таких обставин: 8) Головне управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні управління юстиції в областях, містах Києві та Севастополі надіслали до Міністерства юстиції України подання про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю - до вирішення питання по суті, але не більш як на шість місяців.
Судовий розгляд вказаних справ № 640/24935/20, № 640/27037/20 не пов`язаний із предметом спору у справі № 640/21354/21, а у суду наявні повноваження для розгляду останньої справи.
Крім того, сторонами не надавались клопотання про зупинення розгляду цієї справи до розгляду проаналізованих судом справ.
Суд зазначає, що пропуск строку формування та подання до ВККН не пізніше тридцяти днів з дня встановлення підстав (наприклад, результатів перевірки, надходження та розгляд скарг, тощо) для анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю, за думкою суду не є пресічним, оскільки Порядок №1904/5 про внесення Міністерством юстиції України, територіальними органами Міністерства юстиції або Нотаріальною палатою України подання про анулювання свідоцтва не містить у собі норм щодо правових наслідків пропуску такого строку.

Суд не приймає до уваги доводи позивача, що виконавчі написи у справах зазначених відповідачами, у тому числі і у оскаржуваних актах, вчинялись з травня 2018 року по вересень 2019 року, оскільки дати набрання законної сили у судових рішеннях щодо оскарження виконавчих написів входили до періоду за якій проводились перевірки, як і дати надходження та розгляду скарг.

Щодо доводів позивача щодо відсутності доказів спричинення шкоди громадянам, які звернулись до суду із позовами (за даними реєстру декілька тисяч записів в Єдиному державному реєстрі судових рішень) про визнання виконавчих написів як таких які не підлягають виконанню, де позивач мала статус третьої особи та обґрунтованість застосування даних Єдиного державного реєстру судових рішень, то суд зазначає наступне.
Відповідно до Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 19.04.2018 № 1200/0/15-18 (із змінами) визначає, що Єдиний державний реєстр судових рішень це державна інформаційна система, що входить до складу Єдиної судової інформаційної системи і забезпечує збирання, облік (реєстрацію), накопичення, зберігання, захист, пошук та перегляд інформаційних ресурсів Реєстру та їх образів. З дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи Реєстр переходить до її складу.
Порядком визначена дефініція терміну електронний примірник судового рішення - створений в АСДС електронний документ, підписаний кваліфікованим електронним підписом судді, що ухвалив таке судове рішення, в разі колегіального розгляду - кваліфікованими електронними підписами всіх суддів, що входять до складу колегії, або іншої особи, визначеної згідно з пунктом 2 розділу III цього Порядку. Такий документ має бути ідентичним за документарною інформацією та реквізитами оригіналу судового рішення в паперовій формі.
Для реалізації права доступу до судових рішень та окремих думок суддів, внесених до Реєстру, неавторизованим користувачам надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судового рішення або його частини з дотриманням вимог цього Порядку. Авторизованим користувачам можуть додатково надаватися інші можливості роботи з образами інформаційних ресурсів Реєстру.
Тому використання Єдиного державного реєстру судових рішень, як джерела інформації є законним та обґрунтованим.
При цьому суд звертає увагу, про наявність прізвища третьої особи, найменування відповідача (фінансова, кредитна установа) не є знеособленим у судових рішеннях, викладених у реєстрі. Прізвища скаржників та заявників визначені у Актах перевірки, Поданні, Рішенні.
Крім того, відповідачі зазначали про направлення до судів запитів щодо певних справ.
Відповідно до пункту 54 постанови Верховного Суду від 29.04.2020 року у справі № 817/800/17 виснувано, що завдання шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадян при вчиненні нотаріальних дій має бути встановлено органом, що вирішує питання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю. 
Аналогічні правові висновки містяться також у постанові Верховного Суду та від 20.12.2019 № 826/3746/17. 
Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України (відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. 
При цьому, частина 2 зазначеної статті збитками визначає - втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також - витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Отже, по-перше, законом шкодою визнаються не тільки завдані особі збитки як втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, але й такі витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права, а по-друге, шкода є ширшим поняттям по відношенню до збитків.
При цьому, згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України, яка регламентує право на захист цивільних прав та інтересів, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
У свою чергу захист цивільних прав та інтересів особи відбувається, зокрема, судом, що чітко передбачено статтею 16 Цивільного кодексу України, якою серед іншого передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (пункт 8 частини 2 статті 16). 
Згідно з частиною першою статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.
Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. 
Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до статті 5 цього ж Кодексу, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Очевидно, що вбачаючи неодноразові порушення законодавства або грубі порушення закону під час вчинення нотаріусом виконавчих написів, особа звертаючись за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів несе витрати, які в силу статті 22 Цивільного кодексу України є різновидом збитків, як складової майнової шкоди. Такі витрати можуть проявлятись та підтверджуватись у сплаті особою адміністративного збору за подачу позовної заяви, інших судових витратах, в оплаті послуг адвоката, інших витратах, необхідних для задоволення позовної заяви, витратах, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (стаття 22 Цивільного кодексу України).
Крім того, заподіяна шкода може бути не тільки у вигляді понесених матеріальних збитках, а і спричиненні моральної шкоди, отриманої внаслідок вчинення незаконних виконавчих написів всупереч приписам чинного законодавства.
Вчинення виконавчого напису, є нотаріальною дією, яка має наслідки для особи, щодо якої вона вчиняється, як боржника. Так, державний або приватний виконавець приймаючи до виконання виконавчий напис, вчинений нотаріусом (уповноваженою державою особою ), серед іншого здійснює арешт рахунків боржника, описує майно, розпочинає процедуру стягнення боргу. 
Усунення вказаних процедур щодо стягнення боргу фізичних або чи юридичних осіб можно здійснити або сплатою боргу, у розмірі визначеному у виконавчому написі або звернувшись до суду з позовом про визнання виконавчого напису незаконним або таким, що не підлягає виконанню, що вимагає понесення матеріальних, моральних втрат та часу, необхідність звернення за отриманням правничої допомоги. 
Комісія встановила, що неодноразові порушення позивачем законодавства при вчиненні нотаріальних дій, а саме: незаконне вчинення виконавчих написів, з посиланням на конкретні судові рішення із зазначенням підстав вчинення виконавчих написів та наслідків такого застосування, фактів, які були встановлені судами, в тому числі щодо понесених судових витрат позивачами. Враховуючи викладене, твердження позивача про відсутність встановленого факту завдання шкоди діями/рішеннями/бездіяльністю приватного нотаріуса не відповідають дійним обставинам справи.
З огляду на викладене суд вважає, що відповідачем 1 свідоцтво позивача про право на зайняття нотаріальною діяльністю анульоване у зв`язку із встановленням відповідачами неодноразових порушень чинного законодавства позивачем при вчиненні нотаріальних дій.
Аналіз змісту підпункту “е” пункту 2 частини першої статті 12 Закону України “Про нотаріат” дає підстави для висновку, що законодавець для застосування до нотаріуса стягнення, визначеного цією правовою нормою визначає дві передумови, а саме: 1) неодноразове порушення нотаріусом чинного законодавства або 2) грубе порушення закону.
Обов`язковою ознакою при цьому є завдання шкоди інтересам держави, підприємств, установ, організацій, громадян при вчиненні нотаріальних дій, яка має бути встановлена органом, що вирішує питання про анулювання свідоцтва про право на заняття нотаріальною діяльністю, як у випадку вчинення нотаріусом неодноразового порушення чинного законодавства, так і у разі грубого порушення закону.
Аналогічний висновок щодо застосування цієї норми права у подібних правовідносинах висловлено у постановах Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 826/7176/17, від 20 грудня 2019 року № 826/3746/17, від 29 квітня 2020 року у справі №817/800/17, від 25 червня 2020 року № 2340/5084/18, від 05 жовтня 2020 року №140/1382/19. 
Натомість, відповідачем доведені обставини щодо вчинення позивачем виконавчих написів за відсутності такого законодавчого врегулювання у сфері кредитних правовідносин (визнання незаконною постанови КМУ в частині), встановленої у судових рішеннях, які набрали законної сили шкоди, завданої у результаті дій позивача під час здійснення нею нотаріальної діяльності, які відповідачі кваліфікували як порушення. Відповідачем – ВККН у Рішенні вказані конкретні судові справи де були визначено розмір понесених витрат на сплату судового збору, відрахувань із доходів боржника, витрат на правничу допомогу, тощо з боку позивачів відносно яких вчинені виконавчі написи.
Верховний Суд наголошував, що у постановах Верховного Суду від 20 липня 2018 року у справі № 809/1649/17, від 18 березня 2020 року у справі № 826/3090/17, від 25 червня 2020 року у справі №2340/5084/18, від 05 жовтня 2020 року у справі №140/1382/19 сформована правова позиція, відповідно до якої встановлення факту порушень нотаріусом чинного законодавства належить до компетенції суду.
Суд зауважує, що прийняте рішення про анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю на підставі підпункту “е” пункту 2 частини 1 статті 12 Закону України “Про нотаріат” було застосовано відносно нотаріуса за порушення при вчиненні нотаріальних дій, що у своїй сукупності є достатніми для застосування такого засобу реагування, оскільки судовими рішення, перелік яких зазначено у Поданні, Рішенні встановлені факти застосування нечинного законодавства при вчинені виконавчих написів, понесення сторонами витрат на сплату судового збору та витрат на правничу допомогу, відкриття виконавчих проваджень та стягнення витрат приватного виконавця.
Тому суд вважає, що відповідачами доведено суду обґрунтованість та законність застосуванню норм підпункту “е” пункту 2 частини першої статті 12 Закону України “Про нотаріат” відносно позивача.
Тому суд вважає, що позивачу повинно бути відмовлено у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).
Підстави для розподілу судових витрат у відповідності до ст.139 КАС України відсутні. 
Керуючись Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства України, суд –
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України, Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними та скасування рішень.
Повний текст рішення складено та підписано 27 травня 2026 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/). 

Суддя О.М. Кониченко