ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

04 червня 2026 року м. Житомир справа № 240/19374/24
категорія 106000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Шимоновича Р.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, 

встановив:
До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, у якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 , що полягає у не занесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів («Оберіг») та у не збереженні в базі даних такого Реєстру відомостей про виключення 19.05.2022 ОСОБА_1 з військового обліку на підставі п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу";
- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 , що полягає у не занесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів («Оберіг») та у не збереженні в базі даних такого Реєстру, за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 від 06.09.2024, відомостей про виключення ОСОБА_1 з військового обліку на підставі п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу";
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 занести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів («Оберіг») та зберегти в базі даних такого Реєстру відомості про виключення 19.05.2022 з військового обліку ОСОБА_1 , на підставі п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу".
Обгрунтовуючи позовні вимоги, зазначив, що позивач до 19.05.2022 перебував на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі ІНФОРМАЦІЯ_4 ). Виключення з військового обліку позивача було здійснено відповідачем, на підставі довідки військово-лікарської комісії (ділі ВЛК), відповідно до якої позивачу проведено медичний огляд ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) 17.05.2022, при цьому, за результатами такого огляду встановлено наявність захворювань у позивача, зокрема: гіпертонічна хвороба ІІІ ступеня; стан після протезування висхідної аорти (2019 р) з приводу аневризми (довідка військово-лікарської комісії №736/15 від 17.05.2022 року). Цією ж довідкою позивача визнано непридатним до військової служби, при цьому у такій довідці вказано: на підставі ст. 39-а, 38-а графи ІІ Розладу хвороб, графи Б ТДВ – непридатний до військової служби з виключенням із військового обліку. За результатами розгляду заяви позивача від 06.09.2024, останній отримав лист відповідача №13583 від 20.09.2024, відповідно до змісту якого позивачу було відмовлено у внесенні відомостей про його виключення з військового обліку у ІТС « ІНФОРМАЦІЯ_7 » (Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів). Не погоджуючись з такою відмовою, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідач, правом подати відзив на позовну заяву, не скористався.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне вказати наступне.
Судом встановлено, що позивач до 19.05.2022 перебував на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі ІНФОРМАЦІЯ_4 ).
Виключення з військового обліку позивача було здійснено відповідачем, на підставі довідки військово-лікарської комісії (ділі ВЛК), відповідно до якої позивачу проведено медичний огляд ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) 17.05.2022, при цьому, за результатами такого огляду встановлено наявність захворювань у позивача, зокрема: гіпертонічна хвороба ІІІ ступеня; стан після протезування висхідної аорти (2019 р) з приводу аневризми (довідка військово-лікарської комісії №736/15 від 17.05.2022 року). Цією ж довідкою позивача визнано непридатним до військової служби, при цьому у такій довідці вказано: на підставі ст. 39-а, 38-а графи ІІ Розладу хвороб, графи Б ТДВ – непридатний до військової служби з виключенням із військового обліку.
За результатами розгляду заяви позивача від 06.09.2024, останній отримав лист відповідача №13583 від 20.09.2024, відповідно до змісту якого позивачу було відмовлено у внесенні відомостей про його виключення з військового обліку у ІТС «Оберіг» (Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів). 
Позивач не погоджується з позицією відповідача, яка оформлена листом №13583 від 20.09.2024, оскільки вважає, що має право на виконання відносно нього встановлених законом гарантій, а саме на актуалізацію інформації про нього у Реєстрі, зокрема щодо виключення з військового обліку через визнання непридатним до проходження військової служби, а тому звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується такими мотивами.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України від 24.02.2022 №64/202 Про введення воєнного стану в Україні (далі - Указ №64/202), затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні, постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.
У подальшому, Указами Президента України неодноразово продовжено строк дії воєнного стану в Україні.
Указом Президента України від 24.02.2022 №69/2022 Про загальну мобілізацію оголошено про загальну мобілізацію на території Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Київської, Кіровоградської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, міста Києва.
Згідно з вказаним Указом, мобілізація проводиться протягом 90 діб із дня набрання чинності цим Указом.
У подальшому, Указами Президента України продовжено строк проведення загальної мобілізації.
Правові основи мобілізаційної підготовки та мобілізації в Україні, засади організації цієї роботи, повноваження органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, а також обов`язки підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності (далі - підприємства, установи і організації), повноваження і відповідальність посадових осіб та обов`язки громадян щодо здійснення мобілізаційних заходів регулює Закон України від 21.10.1993 №3543-ХІІ Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію (далі - Закон №3543-XII в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №3543-XII:
особливий період - період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, сил оборони і сил безпеки, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і час демобілізації після закінчення воєнних дій (абзац п`ятий);
система військового обліку - сукупність систем військового обліку органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, які структурно складаються із керівників як організаторів ведення військового обліку, служб персоналу (посадових осіб), які безпосередньо ведуть військовий облік, об`єктів військового обліку - призовників, військовозобов`язаних, резервістів та засобів автоматизації процесів ведення військового обліку з використанням необхідних баз даних (реєстрів), визначених цим Законом та іншими законами України (абзац тринадцятий).
Спеціальним нормативним-правовим актом, який здійснює правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також визначає загальні засади проходження в Україні військової служби є Закон України від 25.03.1992 №2232-ХІІ Про військовий обов`язок і військову службу (далі - Закон №2232-ХІІ в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Як вже зазначалося, позивач до 19.05.2022 перебував на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі ІНФОРМАЦІЯ_4 ).
Виключення з військового обліку позивача було здійснено відповідачем, на підставі довідки військово-лікарської комісії (ділі ВЛК), відповідно до якої позивачу проведено медичний огляд ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) 17.05.2022, при цьому, за результатами такого огляду встановлено наявність захворювань у позивача, зокрема: гіпертонічна хвороба ІІІ ступеня; стан після протезування висхідної аорти (2019 р) з приводу аневризми (довідка військово-лікарської комісії №736/15 від 17.05.2022). Цією ж довідкою позивача визнано непридатним до військової служби, при цьому у такій довідці вказано: на підставі ст. 39-а, 38-а графи ІІ Розладу хвороб, графи Б ТДВ – непридатний до військової служби з виключенням із військового обліку.
Для прийняття рішення відповідачем, про виключення з військового обліку позивача, останній особисто, з власними документами звертався 19.05.2022 до ІНФОРМАЦІЯ_5 . При цьому, працівниками вказаного органу військового управління, в результаті здійснення своєї службової діяльності, було прийнято рішення про виключення позивача з військового обліку, про що у військовому квитку останнього ( НОМЕР_1 ), на сторінці 23 було проставлено відмітку про прийняте відповідне рішення – виключення 19.05.2022 із військового обліку ІНФОРМАЦІЯ_8 за п. 3 частини 6 статті 37 Закону України «Про військовий облік та військову службу». У місці запису про виключення з військового обліку, керівником вказаного органу військового управління було проставлено власний підпис та печатку відповідного ТЦК та СП (відповідача).
Відповідно до частини 6 статті 37 Закону України «Про військовий облік та військову службу» виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки підлягають громадяни України, які:
1) померли або визнані в установленому законом порядку безвісно відсутніми або оголошені померлими;
2) припинили громадянство України;
3) визнані непридатними до військової служби;
4) досягли граничного віку перебування в запасі.
У громадянина, якого виключено з військового обліку відповідно до пунктів 3 та 4 цієї частини, військово-обліковий документ не вилучається. До військово-облікового документа громадянина вносяться дані про виключення із військового обліку.
Додатково необхідно заначити, що на момент виключення позивача з військового обліку, механізм організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, в тому числі територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки визначався порядком організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, який затверджений постановою Кабінету
Міністрів України від 7 грудня 2016 р. № 921 (далі Порядок).
Пунктом 52 вказаного Порядку передбачалося, що районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, в тому числі здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників і військовозобов`язаних у випадках, передбачених законодавством.
Взяття на військовий облік, зняття та виключення з військового обліку призовників і військовозобов`язаних у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки здійснюється за їх особистої присутності. При цьому, взяття на військовий облік, зняття або виключення з нього здійснюється за умови наявності паспорта громадянина України та військово-облікових документів, визначених у пункті 16 цього Порядку (для військовозобов`язаних - військовий квиток або тимчасове посвідчення військовозобов`язаного).
Про взяття призовників і військовозобов`язаних на військовий облік, зняття та виключення з нього в їх військово-облікових документах проставляються відповідні відмітки.
Поряд з цим, на момент виключення позивача з військового обліку, правові та організаційні засади створення, функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів визначалися нормами Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» (в редакції чинній на момент вище вказаних правовідносин). Цим же Законом регулювалися відносини у сфері державної реєстрації громадян України, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави, та осіб, приписаних до призовних дільниць (далі - призовники, військовозобов`язані та резервісти).
Згідно ст.ст. 1,2,3,5 вказаного Закону, єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - автоматизована інформаційно- телекомунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Основними завданнями Реєстру є, в тому числі ведення військового обліку громадян України.
Основними засадами ведення Реєстру є, в тому числі:
1) обов`язковість внесення до Реєстру передбачених цим Законом відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів;
2) повнота та актуалізація відомостей Реєстру.
Розпорядник Реєстру обробляє відомості про призовників, військовозобов`язаних та резервістів від імені володільця Реєстру. Для цього із складу підпорядкованих йому органів визначаються органи адміністрування Реєстру та органи ведення Реєстру.
Процедура обробки відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів органами адміністрування Реєстру визначається Порядком ведення Реєстру, затвердженим володільцем Реєстру.
Органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи Служби зовнішньої розвідки України.
Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
Процедура обробки відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів органами ведення Реєстру визначається Порядком ведення Реєстру, затвердженим володільцем Реєстру.
Поряд з цим, відповідно до ст. 6,8 вказаного Закону, до Реєстру заносяться та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості про призовників, військовозобов`язаних та резервістів:
1) персональні дані;
2) службові дані.
Згода призовників, військовозобов`язаних та резервістів на обробку їхніх персональних даних для цілей Реєстру не потрібна.
До службових даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать відомості про виконання ним військового обов`язку та військово-облікові ознаки, перелік яких визначається Порядком ведення Реєстру, затвердженим володільцем Реєстру.
В той же час, відповідно до чинного на момент виключення позивача з військового обліку, Порядку ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, який затверджено наказом Міністерства оборони України № 94 від 28.03.2022, до службових даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать відомості про виконання ним військового обов`язку та військово-облікові ознаки.
До відомостей про виконання призовником, військовозобов`язаним та резервістом військового обов`язку відносяться дані, в тому числі щодо виконання військового обов`язку в запасі. Військово-обліковими ознаками призовника, військовозобов`язаного та резервіста є, в тому числі ступінь придатності до військової служби за станом здоров`я.
Необхідно відмітити, що поганий стан здоров`я позивача, що не дозволяє йому проходити військову службу, в тому числі підтверджується довідкою до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ №408027, відповідно до якої останньому встановлено другу групу інвалідності.
Так, після внесення відомостей у військово-обліковий документ позивача, про виключення його із військового обліку, такий документ був повернутий позивачу.
З вище викладеного видно, що виключення 19.05.2022 позивача з військового обліку відбулось правомірно, при цьому позивач міг розраховувати, що процедуру виключення з військового обліку проведено у відповідності до вищенаведених норм законодавства, із відображенням відповідних відомостей у службовій документації відповідача та у відповідних Реєстрах.
Висновок щодо правомірності виключення з військового обліку підсилюється тим, що внесення відомостей у військово-обліковий документ позивача відбувалось на підставі чинної довідки ВЛК від 17.05.2022.
Обов`язок дотримання процедури виключення особи з військового обліку, як вже зазначалось вище, покладено на посадових осіб районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, як і обов`язок відображення таких відомостей у Реєстрах. Відтак, недотримання відповідним ТЦК певних вимог щодо реалізації процедури виключення позивача з військового обліку та занесення відомостей про прийняте таке рішення до Реєстру, на що позивач не має впливу, не може створювати негативних наслідків для останнього.
Необхідно зазначити, що відповідно до наявної оприлюдненої інформації, Законом України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» визначається поняття електронного кабінету військовозобов`язаного. Кабінет наразі реалізовано у форматі мобільного застосунку “Резерв+”. Постанова, яка врегульовує функціонування мобільного застосунку, прийнята 10 травня 2024 року. Інформація щодо постанови та її текст становить інформацію з обмеженим доступом, тому постанова не оприлюднювалась. Також функціонування мобільного застосунку регулюється наказом Міністра від 29 квітня 2024 року про створення інформаційно-комунікаційної системи для доступу до електронного кабінету військовозобов`язаного.
Так, з метою перевірки інформації, що міститься про позивача у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг», позивачем було використано мобільний застосунок «Резерв+», при цьому було виявлено, що в реєстрі не міститься відомостей про виключення позивача з військового обліку. Натомість наявне застереження: «Інформація в реєстрі Оберіг неповна (про позивача). Будь-ласка, зверніться до ТЦК за місцем реєстрації або постійного проживання для уточнення даних».
Поряд з цим позивачем при безпосередньому звернені до ІНФОРМАЦІЯ_5 , за усними поясненнями працівників останнього, було встановлено, що відомості про виключення із військового обліку вказаним органом військового управління не було внесено до державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів («ОБЕРІГ»).
Такі обставини, які на пряму впливали на права та інтереси позивача, стали причиною для звернення останнього 13.09.2024 до відповідача із заявою від 06.09.2024, про внесення (актуалізацію) відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» щодо виключення позивача з військового обліку.
Як і зазначалося вище, відповідно до Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» основними завданнями реєстру є обов`язковість та своєчасність внесення до Реєстру передбачених цим Законом відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також повнота та актуалізація відомостей Реєстру про призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
Відповідно ст.ст. 6, 8 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» (далі-Закон) до Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості:
1) персональні дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів;
2) службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
До службових даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать:
1) відомості про виконання військового обов`язку;
2) відомості про результати проходження медичного огляду (військово-лікарської експертизи).
Відповідно до ст. 9 Закону призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право:
1) отримувати інформацію про своє включення (невключення) до Реєстру та відомості про себе, внесені до Реєстру, в тому числі через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста;
2) звертатися в порядку, встановленому адміністратором Реєстру, до відповідного органу ведення Реєстру з мотивованою заявою щодо неправомірного включення (невключення) до Реєстру запису про себе, виправлення недостовірних відомостей Реєстру.
Так, за результатами розгляду заяви позивача від 06.09.2024, останній отримав лист відповідача №13583 від 20.09.2024, відповідно до змісту якого позивачу було відмовлено у внесенні відомостей про його виключення з військового обліку у ІТС «Оберіг» (Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів). При цьому, для здійснення внесення таких відомостей відповідачем, останнім було визначено умови, які є не обґрунтованими та суперечать нормам Законодавства.
Зі змісту листа видно, що відповідач не бере до уваги той факт, що позивача вже виключено самим відповідачем 19.05.2022 з військового обліку, та позивач звернувся тільки для актуалізації даних у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів (ІТС «Оберіг»). Відповідач стверджує, що вище вказана довідка ВЛК не є підставою для виключення з військового обліку, та факт її складення і видачі, а також її відомості, є недостатніми на момент розгляду заяви позивача, для внесення відомостей про виключення з військового обліку позивача до відповідного Реєстру. У вказаному листі відповідач пропонує позивачу прибути до ТЦК та СП для отримання направлення на ВЛК, для визначення ступеня придатності до військової служби та оформлення необхідного Свідоцтва про хворобу з подальшим виключенням з військового обліку офіцерів запасу ІНФОРМАЦІЯ_5 . Необхідність вище вказаного Свідоцтва про хворобу відповідач пояснює вимогами Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, що затверджений постановою КМУ №1487 від 30.12.2022 року (прийнята після виключення позивача з військового обліку).
Позивач не погоджується з позицією відповідача, яка оформлена листом №13583 від 20.09.2024, оскільки вважає, що має право на виконання відносно нього встановлених законом гарантій, а саме на актуалізацію інформації про нього у Реєстрі, зокрема щодо виключення з військового обліку через визнання непридатним до проходження військової служби.
Так, довідка ВЛК від 17.05.2022 прийнята відповідно до норм діючого на той момент законодавства, при цьому остання є законною та зберігає чинність. Крім того вона була законною підставою для виключення позивача із військового обліку та для внесення відомостей про прийняте таке рішення до військово-облікових документів останнього. З врахуванням вище викладеного, позивач мав правомірні очікування стосовно того, що відносно нього посадові особи відповідача будуть діяти у відповідності до вимог законодавства та належним чином будуть виконувати покладені на них обов`язки, зокрема щодо виключення особи з військового обліку та щодо відображення таких відомостей про прийняте рішення у відповідних реєстрах (інформаційних системах).
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Так, захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є обов`язком громадян України (ст. 65 Конституції України).
Поряд з цим, військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; приписку до призовних дільниць; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку (ч. 3 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу»).
Згідно частини 1 статті 27 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» у запас Збройних Сил України та інших військових формувань зараховуються громадяни України, які придатні за станом здоров`я до проходження військової служби в мирний або воєнний час і не досягли граничного віку перебування в запасі.
Вони перебувають на військовому обліку в відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки та відповідних органах інших військових формувань.
Відтак, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації (п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №154 від 23.02.2022 року (далі Положення №154 від 23.02.2022 року).
Згідно п. 9 Положення №154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки ведуть військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів; оформлюють та видають військово-облікові документи призовникам, військовозобов`язаним та резервістам; розглядають звернення військовослужбовців, працівників та членів їх сімей, а також громадян з питань, що належать до компетенції територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, а також ведуть прийом громадян, які звертаються із зазначених питань, видають необхідні довідки та інші документи.
Таким чином, у зв`язку з проведенням заходів загальної мобілізації, посадовими особами відповідача здійснюється вивчення особових справ кожного військовозобов`язаного, який підлягає призову на військову службу під час мобілізації, внесення змін до їх облікових карток та відповідних відомостей про особу до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також приведення військово-облікових документів у відповідність з наявними відомостями та проставлення актуальних даних щодо придатності чи непридатності до військової служби.
Так, механізм організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів визначений Порядком організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів затвердженим постановою КМУ від 30.12.2022 року № 1487.
Відповідно до пункту 79 Порядку районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки:
- організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно- територіальної одиниці;
- здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством;
- проставляють у військово-облікових документах призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відмітки про взяття їх на військовий облік, зняття та виключення з нього;
- організовують оповіщення призовників, військовозобов`язаних та резервістів про їх виклик до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки для оформлення військово-облікових документів, проходження медичного огляду, приписки до призовної дільниці, взяття на військовий облік, призначення на особливий період, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів і забезпечують здійснення контролю за їх прибуттям;
- організовують та забезпечують зберігання облікової документації призовників, військовозобов`язаних та резервістів, персональних даних, які містяться в них;
- виконують архівно-довідкову роботу з питань військового обліку;
- виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів;
- забезпечують громадян військово-обліковими документами та зберігання зданих або вилучених у призовників, військовозобов`язаних та резервістів військово-облікових документів.
З аналізу вищенаведених норм слідує, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки забезпечують виконання військового обов`язку громадянами України, організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно- територіальної одиниці, здійснюють взяття, зняття та виключення з військового обліку в установленому порядку, а також виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів .
Відповідно до пункту 22 Порядку взяття на військовий облік, зняття та виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, підрозділах Служби зовнішньої розвідки здійснюється відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».
Частиною 6 статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» визначено підстави виключення з військового обліку.
Так, згідно пункту 3 частини 6 статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки підлягають громадяни України, які визнані військово-лікарськими комісіями непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку.
При цьому, згідно пункту 81 Порядку №1487 взяття на військовий облік, зняття та виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, підрозділах Служби зовнішньої розвідки здійснюється за їх особистої присутності (крім випадків, визначених у пункті 15 цього Порядку).
До 05.01.2023 механізм організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів регулювався Порядком організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних затвердженим постановою КМУ від 07.12.2016 за № 921 (далі - Порядок №921), який містить аналогічні норми щодо порядку виключення з військового обліку військовозобов`язаних, а саме згідно пункту 56 Порядку №921 взяття на військовий облік, зняття та виключення з військового обліку призовників і військовозобов`язаних у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки здійснюється за їх особистої присутності.
При цьому, взяття на військовий облік, зняття або виключення з нього здійснюється за умови наявності паспорта громадянина України та військово-облікових документів, визначених у пункті 16 цього Порядку.
Про взяття призовників і військовозобов`язаних на військовий облік, зняття та виключення з нього в їх військово-облікових документах проставляються відповідні відмітки.
Відповідно до п. 2 Положення №154 від 23.02.2022 територіальні центри комплектування та соціальної підтримки у своїй діяльності керуються Конституцією та законами України, актами Президента України, постановами Верховної Ради України, актами Кабінету Міністрів України, наказами та директивами Верховного Головнокомандувача Збройних Сил, Міноборони, Міністра оборони, Головнокомандувача Збройних Сил, Генерального штабу Збройних Сил, іншими нормативно-правовими актами, цим Положенням.
Так, мобілізаційною директивою Генерального штабу Збройних Сил України від 18.06.2018 №321/1167 (дск) прийнято відповідні організаційно-методичні вказівки щодо визначення особливостей ведення військового обліку військовозобов`язаних рядового, сержантського та старшинського складу запасу у військових комісаріатах.
Згідно абзацу 4 підпункту 2.7.2 пункту 2.7 розділу ІІІ організаційно-методичних вказівок підставами для виключення військовозобов`язаних з військового обліку у Р(М)ВК для військовозобов`язаних, які визнані ВЛК непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку, є постанови ВЛК.
Згідно підпункту 2.7.3 пункту 2.7 розділу ІІІ організаційно-методичних вказівок у ході виключення військовозобов`язаних з військового обліку посадові особи Р(М)ВК зобов`язані:
- перевірити підстави для виключення з військового обліку персонально для кожного військовозобов`язаного, які визначені в підпункті 2.7.2 пункту 2.7 розділу ІІІ;
- вилучити алфавітні картки з картотеки алфавітних карток та знищити їх без складання акта;
- оформити військово-облікові документи (заповнити відповідний розділ військового квитка або тимчасового посвідчення військовозобов`язаних, підписати у військового комісара Р(М)ВК та завірити гербовою печаткою);
- відібрати облікові картки військовозобов`язаних та встановити їх до розділу виключених з військового обліку картотеки облікових карток;
- повернути військово-облікові документи їх власникам або закласти їх на архівне зберігання.
Згідно підпункту 2.7.5 пункту 2.7 розділу ІІІ організаційно-методичних вказівок у ході виключення з військового обліку військовозобов`язаних, які визнані ВЛК непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку посадові особи Р(М)ВК, крім заходів, визначених у підпункті 2.7.3 пункту 2.7 розділу ІІІ, зобов`язані вилучити постанови ВЛК та долучити їх до справи, яка зберігається встановленим порядком.
Отже, виключення з військового обліку військовозобов`язаного має чітко визначений алгоритм дій для здійснення якого Порядком №1487 (до 05.01.2023 Порядком №921) передбачена обов`язкова особиста присутність військовозобов`язаного у ІНФОРМАЦІЯ_4 , та не обмежена лише проставленням відповідної відмітки у військово-обліковому документі (військовому квитку або тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного).
Законодавством встановлено, що виключення військовозобов`язаного з військового обліку повинне відбуватися у спосіб визначений відповідним порядком, що вимагає від особи здійснити відповідні встановлені законодавством дії.
Як вказано вище, та це підтверджується доданими до позову документами, позивач пройшов огляд ВЛК за результатами якого було складено довідку від 17.05.2024 з відповідними висновками щодо можливості проходження військової служби, при цьому позивач особисто звертався до відповідача з особистими документами для виключення його з військового обліку. Факт особистого звернення позивача та факт прийнятого рішення про виключення з військового обліку підтверджується відомостями військово-облікового документу позивача.
Щодо не відображення факту прийнятого рішення про виключення з військового обліку позивача у Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, необхідно зазначити наступне.
Правові та організаційні засади створення, функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, регулює відносини у сфері державної реєстрації громадян України, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави, та осіб, приписаних до призовних дільниць (далі - призовники, військовозобов`язані та резервісти) визначає Закон України 16.03.2017 № 1951-VIII (далі - Закон № 1951-VIII).
Відповідно до положень ст. 1 ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - автоматизована інформаційно- телекомунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
З положень ст. 2 ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», випливає, що одним з основних завдань Реєстру є ведення військового обліку громадян України.
Статтею 16 вказаного Закону, внесено зміни в ЗУ «Про військовий обов`язок та військову службу», а саме частину першу статті 34 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" (Відомості Верховної Ради України, 2006 p., № 38, ст. 324; 2015 p., № 22, ст. 151) викладено в такій редакції: "1. Персонально-якісний облік призовників і військовозобов`язаних передбачає облік відомостей (біографічні дані, стан здоров`я, результати співбесід тощо) щодо призовників і військовозобов`язаних, які узагальнюються в особових справах призовників або в облікових картках військовозобов`язаних та реєструються в Єдиному державному реєстрі військовозобов`язаних. Ведення персонально-якісного обліку покладається на районні (міські) військові комісаріати".
Отже, безпосередньо не внесення до Єдиного державного реєстру військовозобов`язаних інформації про виключення позивача з військового обліку відбулось не правомірно, при цьому неправомірно останньому було відмовлено в актуалізації відомостей у вказаному реєстрі.
Обов`язок дотримання процедури виключення особи з військового обліку, як вже зазначалось вище, покладено на посадових осіб районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки. Відтак, недотримання відповідним ТЦК певних вимог щодо реалізації процедури виключення позивача з військового обліку, на який останній не має впливу, не може створювати негативних наслідків для позивача.
Додатково варто зазначити, що не зазначення у вказаному реєстрі інформації про стан здоров`я позивача та про виключення його з військового обліку, через неналежне виконання посадовими особами відповідача певних етапів процедури такого виключення та порядку обліку відповідних відомостей, суперечить принципу правової визначеності.
Так, оскільки в п. 3.1 Рішення Конституційного Суду України (справа №1-25/2010) від 29 червня 2010 року) зазначено, що одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.
Право позивача на виконання відносно нього встановлених законом гарантій, а саме відображення інформації у відповідному реєстрі про виключення його з військового обліку, тобто на належне оформлення та облік такого виключення, не може бути поставлене в залежність від якості виконання обов`язків працівником, відповідальним за здійснення процедури виключення осіб з військового обліку.
З огляду на вище викладені фактичні обставини є підстави вважати, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у не занесенні до Реєстру та відповідно не збереженні в базі даних такого Реєстру відомості про виключення позивача з військового обліку. Крім того, відповідачем незаконно відмовлено позивачу по факту розгляду його звернення, у занесенні до Реєстру та відповідно збереженні в базі даних такого Реєстру вище вказаних відомостей.
Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац третій пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11 жовтня 2005 року № 8-рп/2005).
Згідно Рішення Конституційного Суду України (Велика палата) у справі за конституційним поданням 49 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень розділу І, пункту 2 розділу ІІІ „Прикінцеві положення“ Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення“ від 2 березня 2015 року № 213?VIII від 23 січня 2020 року № 1-р/2020, зазначається, що верховенство права означає, що органи державної влади не можуть діяти свавільно та зобов`язані дотримуватись правил, які даватимуть можливість передбачити заходи, що будуть застосовані в конкретних правовідносинах. На підставі зазначеного особа може передбачати й планувати свої дії та розраховувати на очікуваний результат.
На законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження», суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення.
Відповідно до Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Дискреційні повноваження це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акту.
У разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.
Водночас повноваження державних органів не є дискреційними коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.
Таким чином, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.
Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 06.03.2019 та від 22.01.2020 у справах № 1640/2594/18 та № 826/9749/17 відповідно.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 31.08.2022 у справі №640/22426/20, адміністративний суд, перевіряючи правомірність рішень, дій чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Відповідач прийнявши рішення про виключення з військового обліку позивача не заніс до Реєстру та відповідно не зберіг в базі даних такого Реєстру відомості про виключення позивача з військового обліку. Поряд з цим, до відповідача позивачем було подано заяву та документи щодо занесення до Реєстру та відповідно збереження в базі даних такого Реєстру відомостей про виключення позивача з військового обліку, однак відповідачем у цьому було відмовлено.
З вище вказаного слідує, що відповідач вчинив дії, що є протиправними, а відтак у даному випадку у відповідача відсутня дискреція як можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень.
Отже, позовні вимоги позивача про зобов`язання відповідача занести до Реєстру та відповідно зберегти в базі даних такого Реєстру відомості про виключення позивача з військового обліку належать до задоволення як похідні.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, відповідають дійсним обставинам та матеріалам справи, ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, не спростовані відповідачем, а отже підлягають задоволенню.
Розподіл судових витрат слід здійснити в порядку ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись статтями ст.ст. 2-10, 11,12, 47, 52, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ: НОМЕР_3 ) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.
Визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 , що полягає у не занесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів («Оберіг») та у не збереженні в базі даних такого Реєстру відомостей про виключення 19.05.2022 ОСОБА_1 з військового обліку на підставі п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу".
Визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 , що полягає у не занесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів («Оберіг») та у не збереженні в базі даних такого Реєстру, за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 від 06.09.2024, відомостей про виключення ОСОБА_1 з військового обліку на підставі п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу".
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 занести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів («Оберіг») та зберегти в базі даних такого Реєстру відомості про виключення 19.05.2022 з військового обліку ОСОБА_1 , на підставі п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу".
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 04 червня 2026 року.

Суддя Р.М.Шимонович