Справа № 643/23082/21
Провадження № 2/643/27/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2026   м. Харків
Салтівський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого Тимош О. М.,
за участю секретаря судового засідання Глушка С. В.,
представника позивача ОСОБА_1 ,
представника відповідача ОСОБА_2 – ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 про стягнення боргу та звернення стягнення на частку у спадковому майні,
встановив:
У грудні 2021 року позивач ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в якому просив: 1) стягнути на його користь з ОСОБА_5 суму боргу в розмірі 23 333,33 доларів США та звернути стягнення на частку ОСОБА_5 у спадковому майні, а саме 1/3 частку нежитлової будівлі літ. П-1 загальною площею 210,7 кв.м по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 21236191, в межах її вартості, а в разі недостатності коштів від реалізації цього нерухомого майна, також звернути стягнення на інше майно, отримане після смерті спадкодавця ОСОБА_8 : на 1/3 частку житлового будинку літ. «А-1» житловою площею 60,5 кв.м, загальною площею 99 кв.м, з прибудовами та надвірними будівлями, сарай літ. «В», льохи літ. «Е, Ж», огорожа №1,6, розташовані по АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101, із земельною ділянкою кадастровий номер 6310136600:03:006:0091 площею 0,0554 га, розташованою по в-ду АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101; на 1/3 частку 2-кімнатної квартири загальною площею 105 кв.м, житловою площею 38,9 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 414397663101; 2) стягнути на його користь з ОСОБА_6 суму боргу в розмірі 23 333,33 доларів США та звернути стягнення на частку ОСОБА_6 у спадковому майні, а саме 1/3 частку нежитлової будівлі літ. П-1 загальною площею 210,7 кв.м по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 21236191, в межах її вартості, а в разі недостатності коштів від реалізації цього нерухомого майна, також звернути стягнення на інше майно, отримане після смерті спадкодавця ОСОБА_8 : на 1/3 частку житлового будинку літ. «А-1» житловою площею 60,5 кв.м, загальною площею 99 кв.м, з прибудовами та надвірними будівлями, сарай літ. «В», льохи літ. «Е, Ж», огорожа №1,6, розташовані по АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101, із земельною ділянкою кадастровий номер 6310136600:03:006:0091 площею 0,0554 га, розташованою по в-ду АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101; на 1/3 частку 2-кімнатної квартири загальною площею 105 кв.м, житловою площею 38,9 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 414397663101; 3) стягнути на його користь з ОСОБА_7 суму боргу в розмірі 23 333,33 доларів США та звернути стягнення на частку ОСОБА_7 у спадковому майні, а саме 1/3 частку нежитлової будівлі літ. П-1 загальною площею 210,7 кв.м по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 21236191, в межах її вартості, а в разі недостатності коштів від реалізації цього нерухомого майна, також звернути стягнення на інше майно, отримане після смерті спадкодавця ОСОБА_8 : на 1/3 частку житлового будинку літ. «А-1» житловою площею 60,5 кв.м, загальною площею 99 кв.м, з прибудовами та надвірними будівлями, сарай літ. «В», льохи літ. «Е, Ж», огорожа №1,6, розташовані по АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101, із земельною ділянкою кадастровий номер 6310136600:03:006:0091 площею 0,0554 га, розташованою по в-ду АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101; на 1/3 частку 2-кімнатної квартири загальною площею 105 кв.м, житловою площею 38,9 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 414397663101.
В подальшому, 09.06.2023, представник позивача подав позовну заяву, в якій просив: 1) стягнути на його користь з ОСОБА_5 суму боргу в розмірі 23 333,33 доларів США та звернути стягнення на частку ОСОБА_5 у спадковому майні, а саме 1/3 частку нежитлової будівлі літ. П-1 загальною площею 210,7 кв.м по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 21236191, в межах її вартості, а в разі недостатності коштів від реалізації цього нерухомого майна, також звернути стягнення на інше майно, отримане після смерті спадкодавця ОСОБА_8 : на 1/3 частку житлового будинку літ. «А-1» житловою площею 60,5 кв.м, загальною площею 99 кв.м, з прибудовами та надвірними будівлями, сарай літ. «В», льохи літ. «Е, Ж», огорожа №1,6, розташовані по АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101, із земельною ділянкою кадастровий номер 6310136600:03:006:0091 площею 0,0554 га, розташованою по в-ду АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101; на 1/3 частку 2-кімнатної квартири загальною площею 105 кв.м, житловою площею 38,9 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 414397663101; 2) стягнути на його користь з ОСОБА_6 суму боргу в розмірі 23 333,33 доларів США та звернути стягнення на частку ОСОБА_6 у спадковому майні, а саме 1/3 частку нежитлової будівлі літ. П-1 загальною площею 210,7 кв.м по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 21236191, в межах її вартості, а в разі недостатності коштів від реалізації цього нерухомого майна, також звернути стягнення на інше майно, отримане після смерті спадкодавця ОСОБА_8 : на 1/3 частку житлового будинку літ. «А-1» житловою площею 60,5 кв.м, загальною площею 99 кв.м, з прибудовами та надвірними будівлями, сарай літ. «В», льохи літ. «Е, Ж», огорожа №1,6, розташовані по АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101, із земельною ділянкою кадастровий номер 6310136600:03:006:0091 площею 0,0554 га, розташованою по в-ду АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101; на 1/3 частку 2-кімнатної квартири загальною площею 105 кв.м, житловою площею 38,9 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 414397663101; 3) стягнути на його користь з ОСОБА_2 суму боргу в розмірі 23 333,33 доларів США та звернути стягнення на частку ОСОБА_2 у спадковому майні, а саме 1/3 частку нежитлової будівлі літ. П-1 загальною площею 210,7 кв.м по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 21236191, в межах її вартості, а в разі недостатності коштів від реалізації цього нерухомого майна, також звернути стягнення на інше майно, отримане після смерті спадкодавця ОСОБА_8 : на 1/3 частку житлового будинку літ. «А-1» житловою площею 60,5 кв.м, загальною площею 99 кв.м, з прибудовами та надвірними будівлями, сарай літ. «В», льохи літ. «Е, Ж», огорожа №1,6, розташовані по АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101, із земельною ділянкою кадастровий номер 6310136600:03:006:0091 площею 0,0554 га, розташованою по АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1584391563101; на 1/3 частку 2-кімнатної квартири загальною площею 105 кв.м, житловою площею 38,9 кв.м, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 414397663101. 
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що позивач ОСОБА_4 16.09.2019 надав в позику ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 70 000 доларів США, що підтверджується розпискою від 16.09.2019, підписаною обома сторонами. Строк повернення грошових коштів встановлено до 16.09.2020. Позичальник ОСОБА_8 свої зобов`язання щодо повернення позики не виконав, сума неповернутої позики складає 70 000 доларів США. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_8 помер. Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою 15.03.2021 було зареєстровано спадкову справу , номер в Спадковому реєстрі 67340564, номер у нотаріуса 194П/2021. З телефонних розмов з відповідачами позивач дізнався, що вони подали заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 . Будь-яких доказів прийняття спадщини відповідачами у позивача немає, повідомлення в порядку ст. 1281 ЦК України від спадкоємців йому не надсилалося. Позивач пропонував спадкоємцям ОСОБА_8 вирішити питання повернення боргу в позасудовому порядку, що не призвело до погашення боргу. Позивач направив на адресу всіх відомих йому спадкоємців письмові вимоги кредитора про сплату боргу, на які спадкоємці не відреагували, борг не погасили.
Позивач, як кредитор, 26.07.2021 звернувся до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори із вимогою до спадкоємців померлого позичальника. В цей же день вимога була направлена всім відомим позивачу спадкоємцям позичальника ОСОБА_8 .
Із встановлених у справі №643/18679/18 Верховним Судом обставин правонаступництва, у цивільній справі №643/23082/21 відповідачами щодо боргів ОСОБА_8 також визначаються правонаступники померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 – його дружина ОСОБА_5 , його мати ОСОБА_6 , а також правонаступник після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 (батька ОСОБА_8 ) – ОСОБА_2 . Таким чином, частки спадкоємців у борговому зобов`язанні щодо повернення позики позивачу вважаються рівними. Відповідно до положень ст. 1049, 1268, 1278 ЦК України кожний з відповідачів зобов`язаний сплатити/повернути позивачу по 23 333,33 доларів США, загалом – 70 000 доларів США.
За наявними у позивача відомостями нежитлова будівля літ. «П-1» по АДРЕСА_1 придбана спадкодавцем до реєстрації шлюбу з дружиною та була його особистою власністю. Також на ім`я позичальника на праві власності зареєстровано ще декілька об`єктів нерухомого майна, на які належить звернути стягнення з метою задоволення вимог кредитора. 
Ухвалою судді від 11.05.2023 позов залишено без руху, позивачу наданий строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
09.06.2023 до суду від представника позивача надійшла заява про виконання ухвали суду.
Ухвалою судді від 12.06.2023 прийнято до провадження цивільну справу, постановлено розгляд справі здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 04.07.2023 клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено частково, витребувано від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи зведеної після смерті ОСОБА_8 ; від Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 
20.07.2023 з Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшли витребувані докази.
25.10.2023 ухвалою суду клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначення судової комплексної почеркознавчої та технічної експертизи задоволено, призначено експертизу, проведення якої доручено експертам ННЦ «Інститутсудових експертиз ім. Засл. Проф. М. С. Бокаріуса».
17.11.2023 на виконання ухвали суду від Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшли матеріали спадкової справи №977/2021 після ОСОБА_7 померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою суду від 18.12.2023 поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання.
Ухвалою від 19.03.2024 за клопотанням представника відповідача ОСОБА_2 призначена судова комплексна почеркознавча та технічна експертиза.
15.07.2024 справа повернулася з експертної установи з повідомленням про неможливість надання висновку експертів за цивільною справою.
Ухвалою суду від 16.07.2024 поновлено провадження у справі, призначно підготовче засідання.
Ухвалою від 04.10.2024 за клопотанням представника відповідача ОСОБА_5 призначена судова комплексна почеркознавча та технічна експертиза.
05.03.2025 до суду з ХНДЕКЦ надійшло клопотання надання вільних зразків почерку ОСОБА_8 , відомості про стан здоров`я на момент складання документа, забезпечення безперешкодного доступу до об`єкта дослідження. 
10.04.2025 від представника відповідача Маслакової О. Ф. до суду надійшли оригінали документів з особистими підписами ОСОБА_9 на 18 аркушах.
11.08.2025 до суду надійшов висновок комплексної судової експертизи.
Ухвалою суду від 01.09.2025 поновлено провадження у справі.
Ухвалою суду від 27.10.2025 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача Маслакової О. Ф. про призначення судової технічної експертизи.
Ухвалою суду від 18.12.2025 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача Маслакової О. Ф. про призначення судової експертизи матеріалів, речовин та виробів.
Ухвалою суду від 18.12.2025 підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до розгляду у судовому засіданні.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, в обгрунтування своєї позиції зазначив, що відповідачі за рахунок майна мають погасити борг, позивач звернувся до нотаріальної контори із претензією, сума боргу належним чином підтверджена. Припускали, що комерційне майно покриє борг, проте не впевнені в цьому, відповідачі можуть добровільно виконати рішення суду.
Представник відповідача ОСОБА_5 – адвокат Русенко Р. І. та сама відповідач ОСОБА_5 належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили. Представник відповідача ОСОБА_5 – адвокат Русенко Р. І. неодноразово звертався до суду із клопотанням про проведення судового засідання за його участю у приміщенні Шевченківського районного суду м. Львова, які суд ухвалами задовольняв, проте представник відповідача Русенко Р. І. не виходив на зв`язок для участі у судовому засіданні.
Відповідач ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.
Представник відповідача ОСОБА_2 – адвокат Фадєєв О. П. у судовому засіданні позов не визнав повністю, зазначив, що договір позики між позивачем та померлим ОСОБА_8 не укладався, підпис був здійснений раніше, ніж сама розписка. Вимоги позивачем сформулювані альтернативно, що не відповідає закону. До стягнення можуть бути заявлені конкретні суми, вибір майна не повинен робити позивач. Представник вважав, що право спадкоємців обрати за рахунок якого майна буде сплачуватися борг. Це повинно вирішуватися в межах виконавчого провадження, спадщина не оформлена.
Суд, вислухавши доводи представника позивача, представника відповідача ОСОБА_2 , дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив такі обставини.
16 вересня 2019 року ОСОБА_8 та ОСОБА_4 підписали розписку, відповідно до якої ОСОБА_8 підтвердив, що 16.09.2020 отримав від ОСОБА_4 грошову суму в розмірі 1 729 000 грн, яка на дату отримання грошей є еквівалентом 70 000 доларів США за курсом 1 долар=24,7 грн. Зобов`язвся повернути 70 000 доларів США до 16 вересня 2020 року (том 1 а.с. 10). Оригінал розпис долучений до матеріалів справи (т.3 а.с.45).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 24.02.2021 (т. 1 а.с.22).
15.03.2021 Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою зареєстрована спадкова справа номер у спадковому реєстрі 67340564, номер у нотаріуса 194П/2021 після смерті ОСОБА_8 , що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (т. 1 а.с.23).
Станом на 24.02.2021 ОСОБА_8 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 разом з ОСОБА_7 , ОСОБА_6 (т. 1 а.с.24).
Позивачем було направлено спадкоємцям ОСОБА_8 – ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 вимогу кредитора на суму еквіваленту 70 000 доларів США, яка на дату подання вимоги – 1 903 405 грн (т. 1 а.с.13, 14, 15,16,17,18).
26.07.2021 позивачем було спрямовано до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори вимогу кредитора до спадкоємців ОСОБА_8 на суму еквівалентну 70 000 доларів США, яка на дату складання вимоги складає 1 903 405 грн, просив повідомити про отримання спадкоємцями свідоцтва про право на спадщину для реалізації права за ч.2, ч. 3 ст. 1281 ЦКУ щодо задоволення вимог кредитора по поверненню боргу, посвідчену приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О. І., зарееєстровано в реєстрі за №3678 (т. 1 а.с.19, 20-21).
Відповідно до інформаційної довідки від 07.12.2021 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта спадкоємцю ОСОБА_8 належить: земельна ділянка кадастровий номер 6310136600:03:006:0091 площею 0,0554 га на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 04.07.2018; житловий будинок з прибудовами та надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 04.07.2018; квартира за адресою: АДРЕСА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 20.09.2019; нежитлова будівля літ П-1 загальною площею 210,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_5 на підставі договору купівлі-продажу від 07.08.2008; комплекс за адресою: АДРЕСА_6 , на підставі договору купівлі-продажу від 28.03.2011 (т. 1 а.с.25-27).
Відповідно до висновку експерта №61/8 від 05.11.2018 ринкова вартість нежитлової будівлі літ. «П-1», розташрованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 210, 7 кв. м, станом на 5.11.2018 становить 1 234 281 грн (т. 1 а.с.28-30).
ОСОБА_8 з 18.09.2010 перебував у шлюбі з ОСОБА_10 (т. 1 а.с.31).
В матеріалах спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_8 , які були надані суду на ухвалу про витребування доказів (т. 1 а.с.149-189) містяться: вимога кредитора ОСОБА_11 до спадкоємців ОСОБА_8 на суму 2000 доларів США за договором від 30.01.2020; повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_8 ; інформаційні довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину, заповіти/спадкові договори); витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі; лист ОСОБА_11 ; інформаційна довідка з Реєстру територіальної громади м. Харкова; заява ОСОБА_5 про прийняття спадщини після чоловіка ОСОБА_8 ; свідоцтво про шлюб ОСОБА_8 та ОСОБА_12 ; свідоцтво про смерть ОСОБА_8 ; повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян актового запису про народження ОСОБА_8 ; відповідь приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального окргу Куксіну С. Ю.; заява ОСОБА_7 про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_8 ; заява ОСОБА_6 про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_8 ; копії паспортів спадкоємців; копія свідоцтва про народження ОСОБА_8 ; заява ОСОБА_5 про спільну сімісну власність майна, яке зареєстровано на спадкодавця ОСОБА_8 ; запит до АТ «УКРСИББАНК»; відповідь банку; запит до АТ «Східно-український банк «Грант»; відповідь банка; заява ОСОБА_5 ; відповідь нотконтори ОСОБА_5 ; звернення кредитора спадкодавці ОСОБА_11 ; відповідь нотконтори; вимога кредитора спадкодавця ОСОБА_11 ; вимога кредитора ОСОБА_4 до спадкоємців ОСОБА_8 ; копія розписки ОСОБА_8 на 70 000 доларів США; лист нотконтори ОСОБА_4 ; повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб ОСОБА_8 ; лист – запит до КП «ХМБТІ»; запит; лист на ім`я ОСОБА_4 ; ухвала Московського районного суду по справі №643/15222/21; супроводжуючі листи; ухвала Московського районного суду м. Харкова від 15.09.2021; запит Верховного Суду; запит про надання витягу; лист до Верховного Суду; повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_7 ; лист від ТОВ «Пожежно-технічне підприємство «Брандмайстер»; лист адресований ТОВ «Пожежно-технічне підприємство «Брандмайстер». 
Таким чином, з матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_8 вбачається, що із заявами про прийняття спадщини звернулися спадкоємці ОСОБА_5 (дружина), ОСОБА_6 (мати), ОСОБА_7 (батько). Спадкоємець ОСОБА_7 помер.
Відповідно до матеріалів спадкової справи №977/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 із заявами про прийняття спадщини звернулася його дочка ОСОБА_2 ( т. 2 а.с.5, 21). ОСОБА_6 відмовилася від спадщини після померлого чоловіка на користь дочки ОСОБА_2 . Матеріали спадкової справи містять відомості про спадкове майно (т. 2 а.с.6-13). ОСОБА_2 тримала свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого батька ОСОБА_7 (т. 2 а.с.14-16, 19,20).
Таким чином, спадкоємцем після ОСОБА_7 , батька боржника ОСОБА_8 , який прийняв після сина спадщину, є дочка ОСОБА_7 – ОСОБА_2 .
Висновком експерта від 06.08.2025 №КСЕ-19/121-25/4755, наданим на підставі ухвали суду, підтверджено, що підпис від імені ОСОБА_8 , який знаходиться під рукописними записами: « ОСОБА_8 » у розписці від 16.09.2019, яка починається словами «Розписка Місто Харків Шістнадцяте вересня дві тисячі дев`ятнадцятого року…» та закінчується словами: «… ОСОБА_8 ОСОБА_4 », виконаний ОСОБА_8 у звичайних для виконавця умовах та без впливу на процес письма в момент виконання досліджуваного підпису якихось «збиваючих» факторів (природних, штучних). Також експертом зазначено, що у наданій на дослідження розписці ознак, що вказують на зміни первинного змісту, не виявлено; підпис від імені ОСОБА_8 в розписці виконаний пишучим приладом, а не за допомогою технічних засобів. Рукописні записи розписки від 16.09.2019 виконані пишучим приладом, а не за допомогою технічних засобів (т. 3 а.с.29-38). 
Відповідно до ст. 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Відповідно до ч. 1 ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.
Частиною другою статті 1047 ЦК України передбачено, що на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Згідно з частиною першою статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
За своєю суттю розписка про отримання у борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми.
Наявність оригіналу розписки у позивача (позикодавця) згідно з положеннями ст. 545 ЦК України свідчить, що зобов`язання з повернення позики позичальником не виконано.
За приписами ст. 545 ЦК України кредитор, який прийняв виконання зобов`язання, повинен на вимогу боржника видати йому розписку про одержання виконання частково або в повному обсязі.
Так, наявність оригіналу розписки у позивача (позикодавця) свідчить про те, що боржником ОСОБА_8 не виконане взяте на себе зобов`язання з повернення отриманої позики.
Висновком експерта спростовано твердження представника відповідача про те, що розписка не була підписана ОСОБА_8 . Експерт однозначно визначив належність підпису на розписці ОСОБА_8 , визначив, що підпис було вчинено у звичайних для виконавця умовах та без впливу на процес письма в момент виконання досліджуваного підпису якихось «збиваючих» факторів.
У відповідності до ч. 1 ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Положеннями ч. 1 ст. 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
У відповідності до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Як вбачається зі змісту розписки кошти боржник зобов`язався повернути до 16 вересня 2020 року. Строк повернення боргу настав до смерті боржника, проте ОСОБА_8 зобов`язання у обумовлений сторонами строк не виконав. 
Отже у судовому засіданні підтверджено, що відповідач отримав кошти в сумі еквівалентній 70 000 доларів США, проте не виконав зобов`язання щодо повернення грошових коштів в передбачені строки, тим самим порушив права та законні інтереси позивача.
Зміст розписки свідчить про те, що позика була надана у гривнях, проте сторони узгодили її повернення з врахуванням еквівалента іноземної валюти (долар США).
Таким чином, з огляду на узгоджені між сторонами умови позики, виконання зобов`язань за розписками має виконуватись з врахуванням еквівалента іноземної валюти (долар США).
Відповідно до частини другої статті 533 ЦК України якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 вересня 2024 року у справі № 500/5194/16, яка відповідно до приписів статті 400 ЦПК України підлягає врахуванню, вказала, що якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, що у випадку наявності спору між сторонами та його вирішення судом відповідає дню виконання судового рішення.
Зазначене узгоджується з правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду від 27.11.2024 по справі №175/998/16-ц.
Відповідно до положень ст. 1281 ЦК України в редакції станом на 24.02.2021 (дата смерті боржника) спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.
Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.
Відповідно до позиції висловленій у постанові Великої Палати Верховного суду від 09.10.2024 у справі №638/1046/14-ц кредитор у матеріальних відносинах може пред`явити вимогу до спадкоємців боржника відповідно до вимог статті 1281 ЦК України в один із таких способів: безпосередньо спадкоємцю (спадкоємцям); опосередковано - через нотаріуса за місцем відкриття спадщини (за межами України - через консульські установи). Вибір конкретного способу пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника є правом кредитора і здійснюється ним на власний розсуд.
Кредитор ОСОБА_4 на виконання ст. 1281 ЦК України пред`явив вимоги до спадкоємців боржника ОСОБА_8 шляхом направлення вимоги як особисто спадкоємцям, так і до нотаріальної контори, в якій була заведена спадкова справа після смерті боржника (за місцем відкриття спадщини).
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).
За змістом частини першої статті 1297 ЦК України (в редакції, чинній на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_8 ) спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.
Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України) та не може бути підставою для відмови в задоволенні вимог кредитора (постанову Верховного Суду України від 12 квітня 2017 року у справі № 676/1958/16-ц).
Відповідно до статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
За змістом наведених норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ними у спадщину майна. У разі неотримання у спадщину жодного майна у особи відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора спадкодавця.
Виникнення у спадкоємців у разі прийняття спадщини обов`язку сплатити заборгованість боржника узгоджується зі змістом статті 1218 ЦК України, яка визначає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Вказані положення законодавства забезпечують дотримання балансу прав та інтересів усіх учасників цих правовідносин. Зокрема, спадкоємець, приймаючи спадщину, реалізує свій майновий інтерес щодо набуття у власність спадкового майна, при цьому у нього виникає обов`язок сплатити заборгованість спадкодавця, проте виключно в межах вартості отриманого у спадщину майна. У свою чергу кредитор, укладаючи договори кредитування, може бути упевненим у сплаті йому заборгованості позичальника, у разі його смерті, за рахунок спадкового майна, яке прийняли спадкоємці боржника.
Такий принцип регулювання спірних правовідносин ґрунтується на засадах розумності, пропорційності і справедливості та виключає можливість необґрунтованого покладення на спадкоємців боржника обов`язку погасити борг у розмірі більшому, ніж вартість набутого ними майна, що призведе до безпідставного погіршення їх майнового стану у зв`язку з виконанням зобов`язання, стороною якого вони не є і згоди на укладення якого не надавали (постанови Верховного Суду від 27 жовтня 2021 року в справі № 552/4892/19, від 09 листопада 2022 року в справі № 295/15702/20, від 27 лютого 2023 року в справі № 572/1497/22).
Крім того, Верховний Суд у постановах від 18 вересня 2019 року в справі № 640/6274/16, від 22 листопада 2023 року в справі № 296/10420/21 звертав увагу, що при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини:
- чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1281 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги;
- коло спадкоємців, які прийняли спадщину;
- при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1281 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини);
- при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України.
Отже, при вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора необхідно з`ясувати коло спадкоємців, встановити належність спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартість отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 645/6151/15-ц (провадження № 14-99цс21) зроблено висновок про те, що «відповідно до частини другої статті 1282 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. У наведеній нормі передбачається спеціальний, додатковий за своєю правовою природою спосіб захисту цивільних прав та інтересів кредитора спадкодавця в разі, якщо спадкоємці не виконають його вимог. Разом з тим зазначена норма не конкретизує способів звернення стягнення на майно та не передбачає можливості звернути стягнення на майно, отримане спадкоємцями, шляхом визнання на нього права власності за кредитором, а лише встановлює обов`язок суду в разі пред`явлення відповідного позову та доведення його підстав звернути стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі».
При розгляді цієї справи судом встановлено: 1) пред`явлення вимоги кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1281 ЦК України; 2) коло спадкоємців боржника ОСОБА_8 , якими є саме відповідачі у справі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які подали заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 , та ОСОБА_2 (в порядку спадкової трансмісії після спадкоємця ОСОБА_7 , який подав заяву про прийняття спадщини після померлого сина ОСОБА_8 ); 3) наявність заборгованості боржника ( ОСОБА_8 ) перед кредитором (позивачем ОСОБА_4 ) у сумі еквівалентній 70 000 доларів США.
З матеріалів спадкової справи встановлено, що спадкоємці (відповідачі по справі) не отримали свідоцтва про право на спадщину після смерті, вимоги кредитора спадкоємці не задовольнили шляхом одноразового платежу в межах вартості отриманого в спадщину майна.
Відповідно до інформаційної довідки від 07.12.2021 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта вбачається, що до обсягу спадкового майна спадкоємця ОСОБА_8 входять: 1) земельна ділянка кадастровий номер 6310136600:03:006:0091 площею 0,0554 га за адресою: АДРЕСА_2 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 04.07.2018; 2) житловий будинок з прибудовами та надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 04.07.2018; 3) квартира за адресою: АДРЕСА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 20.09.2019; 4) нежитлова будівля літ П-1 загальною площею 210,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_5 на підставі договору купівлі-продажу від 07.08.2008; 5) комплекс за адресою: АДРЕСА_6 , на підставі договору купівлі-продажу від 28.03.2011.
Разом з цим, суду не надано відомості щодо ринкової вартості спадкового майна. Наданий стороною позивача висновок експерта щодо вартості нежитлової будівлі літ. «П-1» по АДРЕСА_1 , що входить до обсягу спадкового майна, станом на 05.11.2018, судом не враховується, оскільки зазначена в ньому вартість не є актуальною станом на день ухвалення рішення.
Визначення ринкової вартості спадкового майна є важливим, оскільки саме ця сума має бути зазначена як розмір боргу, на який накладається стягнення (постанова від 26.10.2022 у справі №195/1369/21).
Обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна, що зазначено у постанові Верховного Суду від 08.03.2023 по справі №669/446/17.
Відповідно до структури ЦК України у книзі першій, розділу І «Основні положення», у статті 16 визначені загальні способи захисту цивільних прав та інтересів. Ці способи захисту є універсальними для всіх правовідносин та можуть бути застосовані особою для врегулювання спірних правовідносин. Застосовувані способи захисту цивільних прав мають відповідати характеру спірних правовідносин та природі спору, що існує між сторонами.
Аналіз структури та змісту ЦК України дає підстави для висновку, що застосування спеціальних способів захисту, які визначені законодавцем для захисту окремих категорій цивільних прав, не виключає можливості також застосовувати загальні способи захисту цивільних прав та інтересів.
Зокрема, відповідно до абзацу 2 частини другої статті 1282 ЦК України у разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
У наведеній нормі права передбачається спеціальний, додатковий за своєю правовою природою, спосіб захисту цивільних прав та інтересів кредитора спадкодавця в разі, якщо спадкоємці не виконають його вимоги. Ані зі змісту, ані з системного аналізу наведеного правила у зв`язку з іншими нормами ЦК України Верховний Суд не має правових підстав зробити висновок, що такий спосіб захисту є єдино можливим.
Верховний Суд зробив висновок, що застосування правила статті 1282 ЦК України не виключає можливості застосування альтернативного способу захисту, зокрема пункту 5 частини другої статті 16 ЦК України про примусове виконання обов`язку в натурі.
Тлумачення ж статті 1282 ЦК України окремо від інших норм ЦК України позбавить кредитора права на захист своїх цивільних прав та інтересів у тому випадку, якщо на час його звернення до суду з відповідною позовною вимогою майно, яке було передано спадкоємцю у натурі, не збереглося.
Відповідно до структури ЦК України кредитор має право обирати один із усіх способів захисту, які надаються йому законом, якщо інакше правило в імперативному порядку не визначено у цивільному законі. При цьому вибір способу захисту кредитор здійснює на власний розсуд.
Відповідно до статті 5 ЦПК України застосовуваний судом спосіб захисту цивільного права має відповідати критерію ефективності. Тобто цей спосіб має бути дієвим, а його реалізація повинна мати наслідком відновлення порушеної майнових або немайнових прав та інтересів управомоченої особи.
Таке розуміння права кредитора на обрання ефективного способу захисту не порушуватиме прав та інтересів спадкоємців, оскільки завжди в основі вирішення питання про прийняття спадщини лежить вольовий акт, пов`язаний із наміром спадкоємця прийняти спадщину.
Така правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 по справі №645/3265/13.
Позивач просив суд стягнути з кожного з відповідачів-спадкоємців боржника суму боргу в розмірі 23 333,33 доларів США (по 1/3 частки боргу з кожного) та звернути стягнення на 1/3 частку кожного із спадкоємців нежитлової будівлі літ. П-1 по АДРЕСА_1 в межах її вартості, а в разі недостатності коштів від реалізації цього нерухомого майна звернути стягнення на інше майно, отримане після смерті спадкодавця ОСОБА_8 .
Суд вважає такі вимоги позивача подвійним стягненням заборгованості, а саме: стягнення боргу та звернення стягнення на спадкове майно (яке не є предметом іпотеки).
До того ж, позивачем заявлено альтернативні позовні заяви, що суперечить вимогам законодавства.
Відповідно до позиції, висловленій у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 22.02.2024 по справі №990/150/23: «зміст позовних вимог - це вимоги позивача (предмет позову). Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.
Іншими словами зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову.
Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновком суду першої інстанції, зокрема враховуючи вимоги процесуального закону, що формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України».
Крім того, з матеріалів спадкової справи після померлого ОСОБА_8 встановлено, що його дружина ОСОБА_5 повідомила державну нотаріальну контору про те, що вона претендує на право власності згідно зі ст. 60 СК України на все майно, яке зареєстровано на ім`я спадкодавця та є спільною сумісною власністю подружжя, набутою у період зареєстрованого шлюбу на спільні кошти.
За таких обставин, суд не може встановити дійсний розмір часток спадкоємців ОСОБА_8 у спадковому майні.
Посилання позивача на те, що нежитлова будівля літ. П-1 по АДРЕСА_1 була придбана боржником до шлюбу з ОСОБА_5 , а тому є його особистою власністю, суд до уваги не бере, оскільки суду не відомо чи перебував на момент придбання цієї нерухомості спадкодавець у шлюбі тощо.
Як зазначалося вище, суду не надано відомостей щодо вартості спадкового майна, відсутня інформація щодо отримання свідоцтв про право власності на спадкове майно спадкоємцями, що позбавляє суд можливості визначити вартість спадкового майна та застосувати такий спосіб захисту порушеного права як звернення стягнення на спадкове майно боржника, яке було передане спадкоємцям у натурі (така передача відповідно до наявних доказів не відбулася).
Суд вважає, що задоволення позову в частині стягнення боргу з кожного з відповідачів в сумі 23 333,33 доларів США та в межах вартості майна одержаного у спадщину після смерті спадкоємця ОСОБА_8 , є ефективним способом захисту порушеного права позивача, тому задовольняє позов саме в цій частині.
Питання щодо судових витрат судом вирішується відповідно до положень ст.141 ЦПК України та покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме: в сумі 5675,00 грн підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача, по 1891,67 грн з кожного, у сумі 5675,00 грн покладається на позивача. 
Керуючись ст. 2,5, 12,13,76-82, 89, 141,259,263-265, 273, 354,355 ЦПК України, 
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 про стягнення боргу та звернення стягнення на частку у спадковому майні – задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 заборгованість за борговою розпискою від 16.09.2019 у сумі 23 333,33 доларів США в межах вартості майна одержаного у спадщину після смерті спадкоємця ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа № у нотаріуса 194П/2021 від 15.03.2021.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 заборгованість за борговою розпискою від 16.09.2019 у сумі 23 333,33 доларів США в межах вартості майна одержаного у спадщину після смерті спадкоємця ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа № у нотаріуса 194П/2021 від 15.03.2021.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 заборгованість за борговою розпискою від 16.09.2019 у сумі 23 333,33 доларів США в межах вартості майна одержаного у спадщину після смерті спадкоємця ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа № у нотаріуса 194П/2021 від 15.03.2021.
У задоволенні інших позовних вимог - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 судовий збір у сумі 1891,67 грн.
Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 судовий збір у сумі 1891,67 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 судовий збір у сумі 1891,67 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Позивач: ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Відповідач: ОСОБА_5 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_3 . 
Відповідач: ОСОБА_6 , місце проживання: АДРЕСА_9 , РНОКПП НОМЕР_4 . 
Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_10 , РНОКПП невідомий. 

Суддя О.М.Тимош