ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/15299/22 Суддя (судді) першої інстанції: К.Є. Петросян

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Штульман І.В.
суддів: Оксененка О.М.,
Чуприни О.В., -
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2025 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

14 вересня 2022 року представник позивача ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) - адвокат Дикий Юрій Олегович звернувся в Окружний адміністративний суд міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби (далі - ГУ ДПС) у Київській області (далі - відповідач) про: 
- визнання протиправною бездіяльності ГУ ДПС у Київській області із незабезпечення проведення документальної позапланової перевірки платника податків ОСОБА_1 з питань отримання додаткового блага у вигляді суми боргу, анульованого кредитором, за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року;
- зобов`язання ГУ ДПС у Київській області невідкладно провести документальну позапланову перевірку та оформити її в порядку та строки, визначені Податковим кодексом України.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 вересня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, справа №640/15299/22 надіслана до Луганського окружного адміністративного суду за належністю.
Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду 18 лютого 2025 року справу №640/15299/22 прийнято до провадження суддею Петросян К.Є. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2025 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Київській області із незабезпечення проведення документальної позапланової перевірки платника податків ОСОБА_1 з питання отримання додаткового блага у вигляді суми боргу, анульованого кредитором, за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року. Зобов`язано ГУ ДПС у Київській області провести документальну позапланову перевірку платника податків ОСОБА_1 з питання отримання додаткового блага у вигляді суми боргу, анульованого кредитором, за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року за зверненням платника податків. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Київській області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 992,40 гривень.
Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що виключення щодо мораторію на проведення документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків стосується як перевірок на період до закінчення мораторію, пов`язаного з карантинними обмеженнями з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), так і на період до припинення або скасування воєнного стану на території України. 
Не погоджуючись із рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2025 року, ГУ ДПС у Київській області подало апеляційну скаргу, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, просить його скасувати і ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити. В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає, що проведення перевірки як контрольного заходу передбачає такі етапи її проведення: встановлення підстав для проведення перевірки; прийняття контролюючим органом рішення про проведення перевірки, яке оформлюється наказом керівника цього органу (його заступника або уповноваженої особи); допуск до перевірки у разі, якщо проводиться виїзна перевірка; вивчення наданих платником податків документів та інших матеріалів; оформлення результатів перевірки. Реалізація зазначених етапів означає наявність податкової перевірки як юридичного факту, на підставі якого контролюючий орган вправі зробити висновок про невиконання платником податків податкового обов`язку, наявність податкового правопорушення та прийняти відповідне рішення. Здійснення перевірки є необхідною передумовою для винесення податкових повідомлень-рішень у разі встановлення контролюючим органом порушень податкового та іншого законодавства, дотримання якого контролюється податковими органами, тому за відсутності проведеної перевірки, як юридичного факту, у контролюючого органу відсутня компетенція на винесення податкового повідомлення-рішення. Така компетенція не виникає в силу самого лише факту вчинення платником податків податкового правопорушення. Для визначення контролюючим органом грошових зобов`язань платникові податків шляхом прийняття податкового повідомлення-рішення, у зв`язку допущеними таким платником порушеннями, необхідно дотриматися певних умов, а саме: отримати інформацію від джерела надавача додаткового блага позивачу, що дасть змогу контролюючому органу не порушувати процедуру призначення перевірки. Отже, нормами Податкового кодексу України, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок. Лише їх дотримання може бути належною підставою наказу про проведення перевірки. Невиконання цих вимог призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.
ОСОБА_1 правом надання відзиву на апеляційну скаргу не скористалась.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з пунктом 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження.
За змістом частини першої статті 309 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.
За приписами частини другої статті 309 КАС України, у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи.
Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.
Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку. 
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду, з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.
З огляду на викладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення Луганського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2025 року, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду дійшла до висновку про залишення апеляційної скарги відповідача без задоволення, а оскаржуваного судового рішення - без змін, мотивуючи це наступним.
З матеріалів справи вбачається, і це правильно встановлено судом першої інстанції, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , з 21 грудня 2000 року зареєстрована в якості фізичної особи-підприємця (далі - ФОП). 
28 липня 2011 року припинено державну реєстрацію ФОП ОСОБА_1 за її рішенням, що вбачається з інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №1247611 від 31 березня 2025 року.
21 вересня 2020 року за вих. №2109/01-20 представник позивача звернувся до ГУ ДПС у Київській області із заявою, в якій просив призначити та провести документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків ОСОБА_1 з питання отримання додаткового блага у вигляді суми боргу, анульованого кредитором, за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року.
Листом від 22 жовтня 2020 року за №35934/Адв/10-36-07-13 ГУ ДПС у Київській області повідомило позивача про впровадження мораторію на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), крім документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу (далі - ПК) України відповідно до пункту 52-2 підрозділу 10 Розділу XX "Перехідні положення" ПК України.
17 листопада 2020 року адвокатом Диким Ю.О. в інтересах позивача ОСОБА_1 до ДПС України та ГУ ДПС у Київській області повторно направлено заяву вих. №1711/01-20 про призначення та проведення документальної позапланової перевірки.
Листом ДПС України від 26 листопада 2020 року звернення представника позивача направлено до ГУ ДПС у Київській області, яке зобов`язано з`ясувати обставини справи та у разі встановлення фактів порушення вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, вжити відповідних заходів для їх усунення. 
ГУ ДПС у Київській області листами від 25 листопада 2020 року №39274/Адв/10-36-07-12 та від 10 грудня 2020 року за №40100/Адв/10-36-07-13 надано представнику позивача повторні відповіді на звернення від 17 листопада 2020 року та роз`яснено, що з метою отримання інформації та документального підтвердження щодо сум виплаченого доходу на користь фізичної особи платника податків ОСОБА_1 , контролюючим органом направлено запит до Акціонерного товариства (далі - AT) "Укрсоцбанк", у зв`язку із чим рішення про проведення документальної позапланової перевірки буде прийнято ГУ ДПС у Київській області після отримання всіх необхідних для проведення перевірки первинних документів, визначених ПК України.
16 березня 2021 року представником позивача до ГУ ДПС у Київській області направлено запит вих. №1603/01-20 щодо стану проведення документальної позапланової перевірки платника податків ОСОБА_1 за заявою від 17 листопада 2020 року, на який отримано відповідь ГУ ДПС у Київській області від 22 березня 2021 року №11329/6/10-36-07-12 про відсутність підстав для проведення документальної позапланової перевірки із посиланням на впровадження мораторію та відсутність необхідних для проведення перевірки первинних документів - інформації від AT "Укрсоцбанк".
14 липня 2022 року представник позивача вкотре звернувся до ГУ ДПС у Київській області із запитом №1407/01-22 щодо отримання необхідних документів для проведення перевірки, на що отримав лист відповідача від 25 липня 2022 року №17850/6/-1036-24-06 про відсутність правових підстав для надання інформації щодо надходження до контролюючого органу від АТ "Укрсоцбанк" податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (Форма 1ДФ) у зв`язку із прощенням ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) залишку заборгованості за кредитним договором №410/78/07-Ж від 16 червня 2007 року. 
Одночасно контролюючим органом роз`яснено, що граничний термін подання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2019 рік для платника податків ОСОБА_1 був 01 травня 2020 року, станом на 25 липня 2022 року платником податків податкова декларація до контролюючого органу не подана, внаслідок чого запропоновано ОСОБА_1 надати до контролюючого органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2019 рік, задекларувати дохід, отриманий платником податку як додаткове благо за ознакою доходу "126" у сумі 3910119,83 грн, та сплатити податок на доходи фізичних осіб та військовий збір, з урахуванням суми прощеного (анульованого) основного боргу платника податку.
Вважаючи бездіяльність відповідача протиправною та такою, що порушує права позивача, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Дикий Ю.О. звернувся до суду з позовом за захистом охоронюваних законом прав та інтересів свого довірителя.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються ПК України.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно підпункту 75.1.2 пункту 75 статті ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Підпунктом 78.1.2 пункту 78.1 статті 78 ПК України передбачено, що документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звітність для податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу, якщо їх подання передбачено законом.
Про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом (абзац перший пункту 78.4 статті 78 ПК України). 
Відповідно до пункту 79.1 статті 79 ПК України, документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.
За приписами пункту 79.2 статті 79 ПК України, документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.
У разі надіслання (вручення) відповідно до статті 42 цього Кодексу платнику податків (його представнику) копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення позапланової невиїзної перевірки, шляхом надсилання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення документальна позапланова невиїзна перевірка (крім перевірки, визначеної статтею 200 цього Кодексу) розпочинається не раніше 30 календарного дня з дати надсилання такого повідомлення та копії наказу.
Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.
Відповідно до пункту 86.1 статті 86 ПК України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Проаналізувавши норми права, суд приходить до висновку, що проведення перевірки як контрольного заходу передбачає такі етапи її проведення: встановлення підстав для проведення перевірки; прийняття контролюючим органом рішення про проведення перевірки, яке оформлюється наказом керівника цього органу (його заступника або уповноваженої особи); вивчення наданих платником податків документів та інших матеріалів; оформлення результатів перевірки.
Судом першої інстанції встановлено, і це є правильним, що 21 вересня 2020 року представник позивача вперше звернувся до ГУ ДПС у Київській області із заявою про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_1 з питання отримання додаткового блага у вигляді суми боргу, анульованого кредитором, за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року. 
З даної заяви вбачається, що 10 вересня 2020 року у відповідь на адвокатський запит ГУ ДПС у Київській області було надано адвокату відомості з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) за період з 2 кварталу 2019 року по 3 квартал 2019 року, відповідно до якого встановлено подання АТ ''Укрсоцбанк'' контролюючому органу податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а контролюючим органом у свою чергу обліковується дохід ОСОБА_1 з ознакою доходу "126" - додаткове благо у вигляді: основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням на загальну суму 3910119,83 грн. 
Судом першої інстанції встановлено, що позивачем ОСОБА_1 заперечується отримання прощення (анулювання) суми боргу банком, та одночасно визнається неподання до контролюючого органу у встановлений законом строк річної податкової декларації з відображенням відповідного доходу, внаслідок чого вона просила контролюючий орган провести документальну позапланову невиїзну перевірку.
Відповідачем за наслідками розгляду заяви позивача відмовлено у проведенні такої перевірки з підстав впровадження на всій території України з 18 березня 2020 року мораторію на проведення документальних та фактичних перевірок у відповідності до пункту 52-2 підрозділу 10 Розділу XX "Перехідні положення" ПК України.
Крім того, на подальші неодноразові звернення позивача із аналогічними заявами щодо проведення перевірки, відповідачем було відмовлено у її проведенні з підстав впровадження мораторію та відсутності необхідних для проведення перевірки первинних документів - інформації від AT "Укрсоцбанк".
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19", із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 16 березня 2020 року №215, відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин. 
Дію карантину, встановленого цією Постановою, продовжено на всій території України згідно з постановами Кабінету Міністрів України №392 від 20 травня 2020 року, №500 від 17 червня 2020 року, №641 від 22 липня 2020 року, №760 від 26 серпня 2020 року, №956 від 13 жовтня 2020 року, №1236 від 09 грудня 2020 року, №104 від 17 лютого 2021 року, №405 від 21 квітня 2021 року, №611 від 16 червня 2021 року, №855 від 11 серпня 2021 року, №981 від 22 вересня 2021 року, №1336 від 15 грудня 2021 року, №229 від 23 лютого 2022 року, №630 від 27 травня 2022 року, №928 від 19 серпня 2022 року, №1423 від 23 грудня 2022 року, №383 від 25 квітня 2023 року.
Пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX ПК України установлено мораторій на проведення документальних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), крім документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків.
Отже, зазначена норма ПК України містить виключення щодо мораторію на проведення документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків.
У подальшому, пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 березня 2022 року №2120-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", дію пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України зупинено на період дії воєнного, надзвичайного стану.
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що виключення щодо мораторію на проведення документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків стосується як перевірок на період до закінчення мораторію, пов`язаного з карантинними обмеженнями з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), так і на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.
Що стосується твердження відповідача про відсутність необхідних підстав для проведення перевірки, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Згідно відповіді №1250064 від 01 квітня 2025 року з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми доходів, отриманих від податкових агентів, та/або про суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також суму річного доходу, задекларованого фізичною особою в податковій декларації про майновий стан і доходи, вбачається, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період з 1 кварталу 2019 року по 4 квартал 2019 року отримано дохід від АТ "Укрсоцбанк" в сумі 3910119,83 грн з ознакою доходу "126" - додаткове благо.
Крім того, безпосередньо відповідачем у листі від 25 липня 2022 року було запропоновано позивачу ОСОБА_1 самостійно надати до контролюючого органу податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2019 рік та задекларувати дохід, отриманий платником податку як додаткове благо за ознакою доходу "126" у сумі 3910119,83 грн, сплатити податок на доходи фізичних осіб та військовий збір з урахуванням суми прощеного (анульованого) основного боргу платника податку. 
Проаналізувавши норми права та дослідивши матеріали справи, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає правильним висновок суду першої інстанції, що за відсутності встановленого мораторію на проведення документальної позапланової перевірки на звернення платника податків та за наявності отриманого позивачем ОСОБА_1 доходу від АТ "Укрсоцбанк" в сумі 3910119,83 грн з ознакою доходу "126" - додаткове благо, в оспорюваних правовідносинах наявна протиправна бездіяльність ГУ ДПС у Київській області, яка полягає у невчиненні відповідних дій щодо проведення документальної позапланової перевірки платника податків ОСОБА_1 з питання отримання додаткового блага у вигляді суми боргу, анульованого кредитором, за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року. 
Щодо посилання відповідача на постанову Верховного Суду у постанові від 23 вересня 2020 року у справі №804/3368/16, як на практику з аналогічного спору, колегія суддів апеляційного суду вважає помилковим, оскільки за його висновками контролюючий орган не вправі після проведення документальної перевірки та прийняття податкового повідомлення-рішення впродовж необмеженого часу складати доповнення до раніше складеного акта перевірки.
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає також необґрунтованими твердження відповідача, які зазначені в апеляційній скарзі щодо неврахування судом першої інстанції висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 08 вересня 2022 року у справі №9901/276/19, оскільки в зазначеній справі оскаржувалась бездіяльність ВРП щодо непризначення позивача на посаду Голови ДСА України, тоді як у справі, що розглядається в суді апеляційної інстанції, оскаржується бездіяльність ГУ ДПС у Київській області із незабезпечення проведення документальної позапланової перевірки платника податків ОСОБА_1 з питань отримання додаткового блага у вигляді суми боргу, анульованого кредитором, за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року.
Судовою колегією враховується, що згідно пункту 41 висновку №37 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи статті 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки рішення Луганського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2025 року ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги ГУ ДПС у Київській області висновків суду першої інстанції не спростовують, то колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду залишає апеляційну скаргу відповідача без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області - залишити без задоволення.
Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2025 року у справі №640/15299/22 - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: О.М. Оксененко

О.В. Чуприна