Справа №534/1131/26
Провадження №3/534/135/26

П О С Т А Н О В А
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2026 року     м. Горішні Плавні 

Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області в складі головуючого судді Солохи О.В., за участю секретаря судового засідання Гончар С.Т., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про притягнення до адміністративної відповідальності:
	ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою технічною освітою, працюючого електрослюсарем на ТОВ «Єристівський ГЗК», одруженого, неповнолітніх дітей не має, пенсіонера, учасника бойових дій, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,	

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП,

в с т а н о в и в :

На розгляд Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області надійшла справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП.
Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення убачається, що 16.03.2026 о 16 год 56 хв на Кам`янському водосховищі в районі м. Горішні Плавні, ОСОБА_1 у заборонений нерестовий період здійснював незаконний вилов риби та виловив 1 екземпляр щуки, чим порушив абз.6 п.3 розділу IV Правил любительського рибальства та завдав збитків державі на суму 3 468 грн. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав частково. Показав, що дійсно рибу спіймав, проте умислу ловити саме щуку у нього не було. Не випустив рибу, бо вона мала ушкодження. Щодо стягнення матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України поклався на розсуд суду.
Будучи повідомленим у встановленому законом порядку про дату, час та місце розгляду справи, представник Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області в судове засідання не з`явився. 
Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оцінивши перевірені в судовому засіданні докази, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 є склад правопорушення. Його дії необхідно кваліфікувати за ч.4 ст.85 КУпАП, оскільки він вчинив грубе порушення правил рибальства, а саме здійснював вилов водних біоресурсів у заборонений нерестовий період. 
Відповідно до абз.6 п.3 розділу IV Правил любительського рибальства, забороняється добування (вилов) у таких місцях, зокрема, на нерестовищах у період нересту, в тому числі з берега.
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, у ОСОБА_1 знаряддя лову та здобуті водні живі ресурси не вилучалися. 
Визначаючи вид та міру адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан. Обставин, що обтяжують відповідальність порушника судом не встановлено. 
З огляду на викладене, суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 грошове адміністративне стягнення у межах санкції ч.4 ст.85 КУпАП без застосування конфіскації знаряддя лову, оскільки саме таке стягнення буде сприяти вихованню правопорушника у дусі додержання законів України, а також запобігати вчиненню ним нових правопорушень. 
Згідно Такси для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1042 від 29.09.2023 року, сума збитків, завданих рибному господарству України складає 3 468 грн.
У супровідному листі про направлення протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП з додатками начальником Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області (Полтавський рибоохоронний патруль) Оксаною Кулинич зазначено про прохання прийняття рішення щодо стягнення з ОСОБА_1 збитків заподіяних рибному господарству.
Щодо заявленої вимоги про стягнення збитків заподіяних рибному господарству в сумі 3 468 грн, суд зазначає наступне.
Відповідно до вимог ст.40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Частиною 1 статті 167 ЦК України визначено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.
За змістом ч. 1 ст. 170 ЦК України, держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
Відповідно до ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі Закон), до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, у т.ч. про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів.
За правилами ст. 68 Закону, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Аналіз наведених приписів чинного законодавства дає підстави для висновку, що питання про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного із недотриманням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, не може бути вирішено одночасно із притягненням винної особи до адміністративної відповідальності, оскільки вирішується в порядку цивільного судочинства.
Отже, оскільки даним правопорушенням було завдано шкоду саме Державі Україна, а не громадянинові, підприємству, установі або організації, то питання щодо стягнення збитків під час притягнення особи до адміністративної відповідальності, відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, може бути вирішено судом в порядку цивільного судочинства.
Як убачається з копії посвідчення серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 , є ветераном війни – учасником бойових дій.
Відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
Оскільки вказана справа не пов`язана з порушенням прав ОСОБА_1 , підстави для звільнення його від сплати судового збору відсутні.
Питання про судовий збір вирішено судом у порядку ст.40-1 КУпАП, згідно з якою у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір сплачується особою, на яку таке стягнення накладено. 
Керуючись ст.40-1, ст.283, ст.294 КУпАП, суд
п о с т а н о в и в :
Визнати  ОСОБА_1  винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень без конфіскації знаряддя лову та без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів. 
Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Згідно із ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст.307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, тобто 680 грн.
Стягнути з  ОСОБА_1  на користь держави 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн 60 (шістдесят) коп. судового збору.
У задоволені клопотання начальника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Полтавській області (Полтавський рибоохоронний патруль) Оксани Кулинич про стягнення з ОСОБА_1 матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України відмовити, роз`яснивши право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства із позовною заявою про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням.
Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження. Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.
Суддя О.В.Солоха 

Особи, які беруть участь у справі, мають право ознайомитися із повним текстом постанови та отримати її копію після 20 травня 2026 року в приміщенні Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області.