Заводський районний суд м. Запоріжжя 

Справа № 332/2093/26
Провадження № 2/332/2636/26

Рішення
Іменем України

01 червня 2026 р. м. Запоріжжя
Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді: Яцуна О.С.,
при секретарі судового засідання: Дубачовій А.А.,
за участю представника позивача:  адвоката Біліченка О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду м. Запоріжжя, в режимі відеоконференції, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Біліченко Олег Олександрович, до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», третя особа – Південно-Східне міжрегіональне Управління державної служби з питань праці, про зобов`язання вчинити певні дії,

Встановив:
03.04.2026 ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Біліченко Олег Олександрович, звернувся до суду з позовом Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», третя особа – Південно-Східне міжрегіональне Управління державної служби з питань праці, про зобов`язання вчинити певні дії, що в подальшому був уточений.
В обґрунтування уточнених позовних вимог зазначено, що  ОСОБА_1 в період з 1997 року по 2024 рік працював у ПАТ «Запоріжсталь» в умовах впливу шкідливих виробничих факторів.
27.03.2024 позивач звільнився з ПАТ «Запоріжсталь» за ст. 38 КЗпП України (за власним бажанням).
Медичним висновком лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) № 19/237 від 28.11.2025, виданим Державною установою «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» Клініки професійних захворювань та комплексної реабілітації, позивачу встановлено професійні захворювання: хронічна радикулопатія шийна С7-Th1 ліворуч та попереково-крижова L5, S1 ліворуч в стадії неповної ремісії з помірними статико-динамічними порушеннями, м`язово-тонічним та больовим синдромами; хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість з легким ступенем зниження слуху (ІІ ст.); хронічний бронхіт ІІ ст., фаза затихаючого загострення, прикореневий та базальний пневмофіброз, ЛН І-ІІ ст. (першого-другого ст.).
У відповідності до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019, Державна установа «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» Клініки професійних захворювань та комплексної реабілітації надіслала до Південно-Східного міжрегіонального Управління державної служби з питань праці, а також до роботодавця ПАТ «Запоріжсталь» Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 2147/1 від 28.11.2025 відносно позивача ОСОБА_1 .
На адвокатський запит від 04.12.2025 щодо надання територіальному органові Держпраці письмової інформацію, необхідної для утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) відносно позивача, відповідачем було надано відповідь від 23.12.2025, з якої не вбачається будь-яких ґрунтовних пояснень з посиланням на законні підстави щодо невиконання імперативних положень чинного законодавства.
На адвокатський запит від 16.03.2026 відповідачем було надано відповідь від 17.03.2026, з якої вбачається, що ПАТ «Запоріжсталь» отримало Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 2147/1 від 28.11.2025 відносно позивача.
Проте, станом на час звернення позивача до суду, комісія з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у ОСОБА_1 створена не була з причин ненадання відповідачем до Південно-Східного міжрегіонального Управління державної служби з питань праці інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого (яких) пропонується включити до складу комісії.
Отже, бездіяльність ПАТ «Запоріжсталь» щодо ненадання письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників) роботодавця, якого (яких) пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у ОСОБА_1 порушує право позивача на своєчасне розслідування його професійного захворювання та подальше оформлення соціальних виплат.
У зв`язку з викладеним вище, позивач просить суд задовольнити його уточнені позовні вимоги у повному обсязі.
Ухвалою суду від 10.04.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження, сторонам наданий строк для надання заяв по суті.
Ухвалою суду від 13.05.2026 забезпечено позов, шляхом зупинення Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 2147/1 від 28.11.2025 відносно ОСОБА_1 в частині перебігу строку його дії до набрання законної сили рішенням у даній цивільній справі.
Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами, через свого представника – адвоката Ніколенка М.М., подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, з огляду на таке. Законодавством передбачено, що обов`язок щодо розслідування причин та умов професійного захворювання законодавством покладено на органи Держпраці. Отже, якщо органи Держпраці будуть вважати, що роботодавцем вчиняються перепони для реалізації ними своїх повноважень та вчиняється протиправна бездіяльність, то у такому випадку самі органи Держпраці (а не особа, якій встановлено професійне захворювання) мають повноваження вимагати від роботодавця усунення такої бездіяльності та застосування визначених законом заходів реагування (в т.ч. винесення припису), а тому ненадання або несвоєчасне інформації про представника, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, на думку представника відповідача, не порушує права позивача. Додатково вказав, що строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника, а тому строк дії повідомлення за формою П-3 від 28.11.2025 на теперішній час не сплинув, а тому право позивача на своєчасне розслідування причин виникнення професійного захворювання не порушено. Територіальний орган Держпраці не позбавлений можливості створити комісію та провести розслідування причин виникнення професійного захворювання позивача у встановлені Порядком строки. Також зазначив, що вимога позивача щодо зобов`язання відповідача забезпечити явку представника (представників) після утворення комісії є необґрунтованою, оскільки відповідач не відмовлявся від явки та участі представника (представників) після утворення комісії.
Від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він просить уточнені позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, стягнувши з відповідача витрати на правничу допомогу в розмірі 14 000,00 грн. Зазначив, що процедури оформлення документів для одержання таких виплат регламентовані чинним законодавством, зокрема, Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ № 337 від 17.04.2019. Без проходження визначених законом процедур щодо оформлення всіх необхідних документів позивач не може отримати всі належні йому грошові виплати, пов`язані з наявністю професійних захворювань. Строки проходження цих процедур, наслідком яких є оформлення певних документів, чітко визначені чинним законодавством, а саме протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого (яких) пропонується включити до складу комісії з розслідування (п. 105), розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць (п. 107). Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем було отримано Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 відносно позивача 08.12.2025. Таким чином, максимальні строки, протягом яких, у відповідності до положень закону, повинно бути завершено розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) відносно позивача – до 22.01.2026. Втім, станом на теперішній час (24.04.2026) свої обов`язки відповідачем не виконано, внаслідок чого продовжують порушуватись законні права та інтереси позивача.
В судовому засіданні, що відбулось 27.05.2026, представник позивача просив суд задовольнити уточнені позовні вимоги у повному обсязі, з підстав, викладених у позові та у відповіді на відзив.
Від представника відповідача в матеріалах справи містяться заяви про розгляд справи без участі їх представника, підтримує правову позицію, викладену у відзиві на уточнену позовну заяву.
Від представника третьої особи в матеріалах справи містяться заяви про розгляд справи без участі їх представника, долучили до матеріалів справи докази на підтвердження листування з відповідачем по справі.
Заслухавши представника позивача, перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.
Судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
Позивач ОСОБА_1 в період з 1997 року по 2024 рік працював у ПАТ «Запоріжсталь» в умовах впливу шкідливих виробничих факторів.
27.03.2024 позивач звільнився з ПАТ «Запоріжсталь» за ст. 38 КЗпП України (за власним бажанням).
Наведене підтверджується копією трудової книжки (а.с. 6-7).
Медичним висновком лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) № 19/237 від 28.11.2025, виданим Державною установою «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» Клініки професійних захворювань та комплексної реабілітації, позивачу встановлено професійні захворювання: хронічна радикулопатія шийна С7-Th1 ліворуч та попереково-крижова L5, S1 ліворуч в стадії неповної ремісії з помірними статико-динамічними порушеннями, м`язово-тонічним та больовим синдромами; хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість з легким ступенем зниження слуху (ІІ ст.); хронічний бронхіт ІІ ст., фаза затихаючого загострення, прикореневий та базальний пневмофіброз, ЛН І-ІІ ст. (першого-другого ст.)(а.с. 8).
У відповідності до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019, Державна установа «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» Клініки професійних захворювань та комплексної реабілітації надіслала до Південно-Східного міжрегіонального Управління державної служби з питань праці, а також до роботодавця ПАТ «Запоріжсталь» Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 2147/1 від 28.11.2025 відносно позивача ОСОБА_1 .
На адвокатський запит від 04.12.2025 щодо надання територіальному органові Держпраці письмової інформацію, необхідної для утворення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) відносно позивача, відповідачем було надано відповідь від 23.12.2025, з якої не вбачається будь-яких ґрунтовних пояснень з посиланням на законні підстави щодо невиконання імперативних положень чинного законодавства, а саме, Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ № 337 від 17.04.2019 (а.с. 10, 11).
На повторний, подібний за змістом своїх вимог, адвокатський запит Біліченка О.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , від 15.01.2026 відповідачем не було надано відповіді (а.с. 12).
На адвокатський запит від 16.03.2026 відповідачем було надано відповідь від 17.03.2026, з якої вбачається, що ПАТ «Запоріжсталь» отримало Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 2147/1 від 28.11.2025 відносно позивача (а.с. 20, 21).
Листом Південно-Східного міжрегіонального Управління державної служби з питань праці від 26.03.2026 повідомлено, що Міжрегіональним управлінням направлено відповідні листи до керівництва ПАТ «Запоріжсталь» щодо надання інформації про уповноважених представників підприємства для включення їх до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, станом на 25.03.2026 відповідь на них до Міжрегіонального управління не надходила, члени комісії не надані (а.с. 16-17)
Постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019 затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві (далі – Порядок № 337), що визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися на підприємствах установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах.
Відповідно до п. 94 Порядку № 337, спеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння).
Згідно з п. 101 Порядку № 337, спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі – повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я.
Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.
Пунктом 105 Порядку № 337 встановлено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі – комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.
Згідно з п. 107 Порядку № 337, розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування
Пунктом 110 Порядку № 337 визначено, що роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.
Також, відповідно до п. 111 Порядку № 337, роботодавець повинен забезпечити комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
При цьому, у відповідності до п. 112 Порядку № 337, комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
Таким чином, відповідно до п. 113 та 114 Порядку № 337, комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.
Розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівників, направлених на роботу за межі підприємства (установи, організації), проводиться комісією з розслідування, головою якої є представник територіального органу Держпраці, що здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
Підприємство (установа, організація), де виявлено хронічне професійне захворювання (отруєння), повинно повідомити про це підприємству (установі, організації), працівником якого є хворий, та територіальному органові Пенсійного фонду України.
В роботі комісії з розслідування такого випадку обов`язково беруть участь представники підприємства (установи, організації), працівником якого є хворий, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представник вищого профспілкового органу, територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (п. 114 Порядку № 337).
Надалі, у відповідності до п. 117 та 118 Порядку № 337, за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства.
Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину.
Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником закладу, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування.
Згідно зі ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону праці», державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах: пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань; встановлення єдиних вимог з охорони праці для всіх підприємств та суб`єктів підприємницької діяльності незалежно від форм власності та видів діяльності.
Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» визначено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За приписами ст. 171 КЗпП, роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку (ч. 1 ст. 173 КЗпП).
За приписами статей 15, 16 ЦК України, статей 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до статей 12, 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом в ході розгляду справи встановлено, що відповідач не виконав вимоги Порядку № 337 щодо надання інформації Південно-Східному міжрегіональному Управлінню державної служби з питань праці, що порушило цивільне право позивача на своєчасне розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) та відшкодування відповідної шкоди. Тому посилання представника відповідача щодо відсутності порушення прав позивача в даному випадку, а також про те, що, на думку представника відповідача строки розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) не сплинули, суд вважає безпідставними.
За наведених вище обставин суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
В частині правничої допомоги, суд зазначає наступне. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову – на відповідача.
Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
У відповідності до ч. 3 ст. 133 ЦПК України, витрати на професійну правничу допомогу відносяться до судових витрат як витрати, пов`язані з розглядом справи.
Порядок визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу, розподілу витрат між сторонами визначається ст. 137 ЦПК України.
Факт надання адвокатом правової допомоги позивачеві підтверджено наступними документами: копією ордера на надання правничої допомоги адвокатом Біліченком О.О., копією акта приймання виконаних робіт/послуг № 1 від 09.04.2026 на суму 14 000,00 грн, копією договору про надання правової допомоги від 04.12.2025.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 6 ст. 137 ЦПК України).
Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду у справі № 910/4881/18 від 18.12.2018, у справі № 920/653/19 від 03.04.2020.
Відповідач не подав жодних заперечень з приводу неспівмірності витрат позивача на правничу допомогу, а суд, в свою чергу, не вправі самостійно перебирати на себе обов`язок сторони щодо оспорювання понесених іншою стороною витрат на правничу допомогу.
Вказане узгоджується з правової позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 13.03.2025 в рамках справи № 275/150/22.
Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача понесених витрат на правничу допомогу в повному розмірі.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у зв`язку з чим суму судового збору суд стягує з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. ст. 15, 16, 23, 1167 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 171, 173 КЗпП, суд

Ухвалив:
Позовну заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), від імені якого діє адвокат Біліченко Олег Олександрович, до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» (місцезнаходження: м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, буд. 72, ЄДРПОУ 00191230), третя особа – Південно-Східне міжрегіональне Управління державної служби з питань праці (місцезнаходження: м. Дніпро, пров. Універсальний, буд. 12, ЄДРПОУ 44729283), про зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити.
Зобов`язати Публічне акціонерне товариство «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» виконати вимоги пунктів 105, 110, 111 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019, а саме:
-надати територіальному органові Держпраці (Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (м. Дніпро)) письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого (яких) пропонується включити до складу комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;
-подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника(працівників); інші матеріали;
-забезпечити комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1 064,96 грн та витрати на правову допомогу в розмірі 14 000,00 грн.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення (ч. 4 ст. 268 ЦПК України).
Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено – повне чи скорочене (ч. 5 ст. 268 ЦПК України).
Повний текст рішення складений 01.06.2026

Суддя          О.С. Яцун