РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

м. Вінниця
01 липня 2026 р.  Справа № 120/14418/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Статусінвестгруп" до Головного управління ДПС у Вінницькій області, Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду звернулось товариства з обмеженою відповідальністю "Статусінвестгруп" (далі - позивач) з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі - відповідач 1), Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі - відповідач 2) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.
Позовні вимоги мотивовані протиправністю, на думку позивача, рішення відповідача № 49906 від 12.06.2024 про відповідність платника податків товариства з обмеженою відповідальністю "Статусінвестгруп" критеріям ризиковості.
Вказуючи на протиправність зазначеного рішення позивач зазначає, що відповідачами не обґрунтовано та не надано підтвердження того, що саме викликало сумніви контролюючого органу щодо господарських операцій позивача з контрагентами, не зазначено в чому полягало порушення законодавства по таких операціях з боку товариства з обмеженою відповідальністю "Статусінвестгруп", що зумовило його віднесення до категорії ризикових.
Ухвалою суду позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
Приймаючи до уваги усунення позивачем недоліків позовної заяви, ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в справі матеріалами, а також встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.
Представником відповідача 1 подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову. Представник зазначає, що позивачем подано повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості № 1 та копії документів.
Комісією ГУ ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 12.06.2024 року прийнято рішення про включення ТОВ "Статусінвестгруп" в Журнал ризикових платників Рішення №49906 відповідно п.8 критеріїв ризиковості платника податку визначеним Порядком зупинення та затвердженого Постановою КМУ №1165 згідно довідника кодів податкової інформації, затвердженого Наказом Державної податкової служби України від 11.01.2023 №17 відповідно кодів: 
п.12 постачання товарів (послуг) платнику податку, щодо якого прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. ТОВ "Статусінвестгруп" (код 38969898) реалізував шини (код УКТЗЕД 4011100090), дизельне пальне (код УКТЗЕД 2710194300) на ТОВ “Охоронна Компанія” Безпека Агро” (код 41360056) на загальну суму - 2,900 тис.грн. на суму ПДВ - 483,4 тис. грн. за період з 21.11.2023 по 12.02.2024 року; 
п.14. постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку. ТОВ "Статусінвестгруп" (код 38969898) придбав масло машинне (код УКТЗЕД 2710199900) у ТОВ “Кластер Трейд” (код 44691358) на загальну суму 1,435,9 тис. грн. за період 03.10.2023 року. 
п.13. придбання товарів (послуг ) у платника податку щодо якого прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. ТОВ "Статусінвестгруп" (код 38969898) придбав масло машинне (код УКТЗЕД 2710199900) у ТОВ “Кластер Трейд” (код 44691358) на загальну суму 1,435,9 тис. грн. за період 03.10.2023 року.
Представник відповідача зазначає, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), рівно як і протокол Комісії, не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.
Також представник відповідача заперечує щодо відшкодування витрат на правову допомогу на користь позивача, оскільки позивачем не надано доказів обсягу фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи. 
Представником позивача подано відповідь на відзив, відповідно до якої просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Додатково зазначає, що віднесення платника податку до переліку ризикових безумовно призводить до негативних наслідків у вигляді зупинки реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних усіх поданих ним податкових накладних та репутаційних ризиків платника податку. Також просить стягнути на користь позивача витрати на правничу допомогу.
Представником відповідача надано додаткові письмові пояснення в справі, в яких посилаючись на практику Верховного Суду у складі колегії судів Касаційного адміністративного суду, викладену в постанові від 30.04.2026 у справі № 620/2030/24, відповідач зазначає, що в цій справі податковим органом було детально проаналізовано наявну податкову інформацію, наведено конкретні обставини, операції, контрагентів, суми, номенклатуру товарів та коди податкової інформації, які підтверджують ризиковість діяльності платника. Водночас позивач не надав належних та допустимих доказів, які б спростовували податкову інформацію контролюючого органу або підтверджували відсутність підстав для його перебування у переліку ризикових платників.
В свою чергу, представник позивача подала заперечення на додаткові письмові пояснення представника відповідача, в яких зазначає, що посилання відповідача на те, що позивач не надав доказів, які б спростовували податкову інформацію контролюючого органу, є необгрунтованим та не відповідає дійсності. Позивач надав 03.06.2024 року до контролюючого органу пояснення з детальним описом всіх операцій та документів, надав відповідні копії документів, однак відповідачем вони не були враховані під час прийняття відповідного рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Копії даних документів наявні в матеріалах справи. Отже, позивач вважає, що надані відповідачем додаткові пояснення не підтверджують правомірність внесення ТОВ «СТАТУСІНВЕСТГРУП» до реєстру платників податку, що відповідають критеріям ризиковості.
З`ясувавши аргументи сторін, викладені у поданих заявах по суті справи, дослідивши наявні докази, суд встановив наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Статусінвестгруп», зареєстроване 08.11.2013 року. Основним видом діяльності ТОВ «Статусінвестгруп» є оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (код КВЕД 46.71). В своїй господарській діяльності підприємство, також, використовує види діяльності: Вантажний автомобільний транспорт (49.41) Неспеціалізована оптова торгівля (46.90), Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (46.21).
Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 12.06.2024 р. розглянуто питання щодо відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТОВ «Статусінвестгруп» у зв`язку виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, та прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Статусінвестгруп» критеріям ризиковості платника податку № 49906 від 12.06.2024.
Відповідно до рішення № 9254 від 14.02.2024 відповідач дійшов висновку про відповідність ТОВ «Статусінвестгруп» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на підставі податкової інформації, а саме:
12 – постачання товарів (послуг) платником податку, щодо якого прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
13 - придбання товарів (послуг) платником податку, щодо якого прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
14 - постачання товарів (послуг) за рахунок сформованого реєстраційного ліміту(СУнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку по податковим номерам платників податку, задіяних в ризиковій операції:
- 41360056 ТОВ «Охоронна компанія «Безпека Агро». Дата включення до переліку ризикових 14.02.2024 р./період здійснення господарських операцій 21.11.2023-12.02.2024 р;
- 44691358 ТОВ «Кластер трейд». Дата включення до переліку ризикових 27.02.2024 р./період здійснення господарських операцій 03.10.2023 р.
Інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:
ТОВ "Статусінвестгруп" (код 38969898) реалізував шини (код УКТЗЕД 4011100090), дизельне пальне (код УКТЗЕД 2710194300) на ТОВ “Охоронна Компанія”Безпека Агро” (код 41360056) на загальну суму - 2.900 тис.грн. на суму ПДВ - 483,4 тис. грн. за період з 21.11.2023 по 12.02.2024 року.
ТОВ "Статусінвестгруп" (код 38969898) придбав масло машинне (код УКТЗЕД 2710199900) у ТОВ “Кластер Трейд” (код 44691358) на загальну суму 1.435,9 тис. грн. за період 03.10.2023 року.
ТОВ "Статусінвестгруп" (код 38969898) придбав масло машинне (код УКТЗЕД 2710199900) у ТОВ “Кластер Трейд” (код 44691358) на загальну суму 1.435,9 тис. грн. за період 03.10.2023 року.
Не погоджуючись із даним рішенням, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд враховує наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі -ПК України).
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).
Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, складеної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості хоча б одного з товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку, за винятком розрахунку коригування, визначеного підпунктом 7 цього пункту), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації):
Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банку/небанківського надавача платіжних послуг, крім рахунків у Казначействі (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX “Перехідні положення” Кодексу.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Кодексу, з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX “Перехідні положення” Кодексу.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС.
Згідно з пунктом 6 Порядку № 1165 (тут в редакції станом на дату прийняття оскаржуваних рішень), питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України “Про електронні документи та електронний документообіг”, “Про електронні довірчі послуги” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.
Аналізуючи вищевикладене, суд зазначає, що правовими нормами Порядку № 1165, зокрема пункту 6, передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Перевірці відповідності критеріям ризиковості платника податку, підлягає тільки той платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.
Тобто, перевірка платника податків щодо відповідності критеріям ризиковості платника податків ініціюється лише після подання таким платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.
Оцінюючи спірне рішення, суд враховує наступне.
Верховний Суд у постанові від 19.11.2021 у справі №140/17441/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Отже, комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Така ж позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 по справі №340/1098/20.
Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.
Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону. Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.
Зокрема, порушення постачальником послуг вимог законодавства не може бути підставою для висновку про порушення покупцем вимог закону, оскільки юридична відповідальність має індивідуальний характер і позивач не може нести відповідальність за можливі протиправні дії інших контрагентів.
Будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було. При цьому, в матеріалах справи наявні первинні документи, які оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентами, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.
Також, всупереч вимогам Порядку № 1165, відповідач вказує про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. При цьому не уточнює про які саме документи зазначає.
Відповідач вважає, що контролюючим органом виявлено та підтверджено участь позивача у ризикових операціях.
Однак відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення та був покладений в основу його прийняття. Спірне рішення не містить доказів фіктивності правочину з посиланнями на відповідні документи.
Водночас, позивач з метою спростування сумнівів та доводів контролюючого органу в реальності здійснених ним господарських операцій, припущень щодо ризиковості його фінансово-господарської діяльності подав до суду документи на підтвердження здійснення господарських операцій, та добросовісності його як платника податку.
Суд зазначає, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на підпункт Критеріїв оцінки призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.
Невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.
Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.05.2019 по справі №0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі №819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а та постановах Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2024 р. у справі № 560/20844/23 та від 25.06.2024 р. № 560/19454/23
В свою чергу, контролюючим органом прийнято рішення без зазначення необхідного пакету документів і яке базується на припущеннях, тому в контролюючого органу не було достатніх підстав для відмови у виключенні позивача з числа ризикових.
Отже, відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості.
Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.
Під час судового розгляду відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим оскаржуване рішення Комісії є протиправним та підлягає скасуванню.
Суд також вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що спірне рішення про визначення товариства таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створює для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього юридичних наслідків.
Суд вказує, що внаслідок існування оскаржуваного рішення може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття у подальшому рішень про відмову у такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність. 
При цьому, право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначається з норми пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Аналогічна правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 05.01.2021 по справі №640/11321/20.
При цьому суд не вбачає підстав для визнання протиправними дій Головного управління ДПС у Вінницькій області, що полягають у внесенні ТОВ «Статусінвестгруп» до реєстру платників податку, що відповідають критеріям ризиковості, оскільки така вимога фактично дублює вимогу про скасування рішення про відповідність платника податків ТОВ «Статусінвестгруп» критеріям ризиковості, яке визнано судом протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Щодо зобов`язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, необхідно врахувати, що положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Відтак, зважаючи, що рішення №49906 від 12.06.2024 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, адміністративний позов належить задовольнити частково відповідно до вищевикладених мотивів.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в сумі 3028 грн. належить стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - Головного управління ДПС у Вінницькій області.
В той же час, вирішуючи питання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд виходить з такого.
Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Згідно з ч. 1, 3 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Статтею 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Згідно з ч. 2 ст. 16 КАС України представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).
Так, відповідно до ст. 1 цього Закону: договір про надання правової допомоги домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (п. 4); інші види правової допомоги види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6); представництво вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (п. 9).
Згідно з положеннями ст. 19 Закону № 5076-VI видами адвокатської діяльності є, зокрема, надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.
Частинами другою-третьою статті 134 КАС України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Згідно зі ст. 30 Закону № 5076-VI гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Відповідно до ч. 4 ст. 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Згідно з ч. 5 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 6 ст. 134 КАС України).
Водночас в силу вимог ч. 7 ст. 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до ч. 7, 9 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Системний аналіз вказаних законодавчих положень дозволяє дійти висновку, що стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень підлягають компенсації документально підтверджені судові витрати, до складу яких входять, в тому числі витрати, пов`язані з оплатою професійної правничої допомоги. Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі: сторона, яка бажає компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона має право подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги та інші документи, що свідчать про витрати сторони, пов`язані із наданням правової допомоги.
При цьому покладення обов`язку довести неспівмірність витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, не може нівелювати положень статті 139 КАС України щодо обставин, які враховує суд при вирішенні питання про розподіл судових витрат, зокрема обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові ВС від 10 листопада 2022 року у справі № 340/2871/21.
На підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу представником позивача надано ордер про надання правничої (правової) допомоги, договір про надання правничої допомоги № 01/10 від 01.10.2024, акт №2 наданих послуг від 19.12.2024.
Відповідно до п. 6 Договору про надання правничої допомоги № 01/10 від 01.10.2024, укладеного між адвокатом Івашківською А.О. та ТОВ "Статусінвестгруп" предметом Договору є зокрема: представництво інтересів клієнта у судах під час здійснення адміністративного судочинства.
Підпунктом 2 п. 3 Договору визначено, що гонорар складається з суми вартості послуг, тарифи яких узгоджені Сторонами та зазначені в Акті виконаних робіт.
Відповідно до п. 1.1. Акту № 2 наданих послуг від 19.12.2024 адвокат передав, а клієнт прийняв наступні послуги: попереднє вивчення матеріалів справи - кількість годин 10, ціна за год - 300 грн, загальна сума - 3000 грн; консультування - 4 години, ціна за год - 500 грн, загальна сума - 2000 грн, складання процесуальних документів - 4 години, ціна за год - 500 грн, загальна сума - 2000 грн, складання інших документів (заяв, клопотань) - 2 год, ціна за год 500 грн, загальна сума - 1000 грн. Загальна сума за надані послуги без ПДВ становить - 8000 грн.
Відповідно до платіжної інструкції № 443 від 11.10.2024 ТОВ "Статусінвестгруп" сплатило за послуги адвоката, згідно Договору № 01/10 про надання правничої допомоги 8000 грн.
Проаналізувавши розрахунок витрат на надання правової допомоги та враховуючи критерій обґрунтованості та доцільності понесених позивачем витрат, беручи до уваги клопотання відповідача про зменшення витрат, а також те, що часткове задоволення даного позову, суд вважає, що заявлений розмір витрат на оплату послуг адвоката у даній адміністративній справі не є співмірним із складністю справи та наданими адвокатом послугами і виконаними роботами.
Суд вважає, що зазначений в Акті № 2 наданих послуг від 19.12.2024 час зазначений на попереднє вивчення матеріалів справи ( кількість годин 10, ціна за год - 300 грн, загальна сума - 3000 грн) та час вказаний як консультування ( 4 години, ціна за год - 500 грн, загальна сума - 2000 грн) є завищеним виходячи з категорії спору та обсягу доказів. 
При цьому, суд акцентує увагу, що у відзиві відповідач-1 заперечує щодо стягнення витрат на правничу допомогу, вважаючи, що правових підстав для цього немає, а заявлені до відшкодування витрати є неспівмірними із складністю справи та наданими адвокатом послугами. 
У додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 по справі №755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) вказано, що при визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так у справі "Схід/Захід Альянс Лімітед" проти України" (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).
Суд зазначає, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим, а також критерій розумності їх розміру, приймає до уваги конкретні обставини справи.
Крім того Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19.02.2020 по справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) вказала, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Враховуючи викладене, виходячи з принципу співмірності розміру витрат на професійну правничу допомогу та за наявності клопотання відповідача про заперечення стягнення витрат на правничу допомогу, з урахуванням вимог частини шостої статті 134 КАС України суд вважає, що заявлений до відшкодування розмір витрат позивача на правову допомогу адвоката в сумі 8000,00 грн. не є співмірним та обґрунтованим та доходить висновку про стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області витрат на професійну правничу допомогу в сумі 6000,00 грн., що буде відповідати принципам обґрунтованості, співмірності та розумності. 
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №49906 від 12.06.2024 р., прийняте стосовно товариства з обмеженою відповідальністю «Статусінвестгруп».
Зобов`язати Головне управління ДПС у Вінницькій області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Статусінвестгруп» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Статусінвестгруп» сплачений судовий збір в сумі 3028,00 грн ( три тисячі двадцять вісім гривень ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області.
Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Статусінвестгруп» витрати на правничу допомогу в сумі 6000,00 грн ( шість тисяч гривень ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Інформація про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Статусінвестгруп" (вул. Дмитра Майбороди, буд. 2А, оф. 49, м. Вінниця, 21036, код ЄДРПОУ 38969898)

Відповідач: Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області, Головне управління ДПС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21028, код ЄДРПОУ 44069150)

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна