ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"30" червня 2026 р. Справа№ 910/14161/25
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Руденко М.А.
суддів: Барсук М.А. 
Пономаренка Є.Ю. 

при секретарі Реуцькій Т.О.
представники сторін у судове засідання не з`явились,
розглянувши апеляційну скаргу комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на ухвалу господарського суду міста Києва від 19.05.2026 у справі № 910/14161/25 про залишення позовної заяви без розгляду (суддя - Маринченко Я.В.)
за позовом комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"
до житлового-будівельного кооперативу "Академічний-6"
про стягнення 661 971,02 грн,-
В С Т А Н О В И В:
Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) (далі - КП) "Київтеплоенерго" звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до житлового-будівельного кооперативу (далі - ЖБК) "Академічний-6" про стягнення 661 971,02 грн, з яких: 424 908,66 грн заборгованості, 194 395,40 грн інфляційних втрат, 21 421,53 грн 3 % річних та 21 245,43 грн штрафу.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 25.11.2025 відкрито провадження у справі № 910/14161/25 та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 16.02.2026 у справі № 910/14161/25 призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 31.03.2026.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 31.03.2026 у справі № 910/14161/25 повідомлено сторін про відкладення підготовчого засідання на 19.05.2026 о 10:40 год.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 19.05.2026 у справі № 910/14161/25 позов залишено без розгляду.
Залишаючи позов без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України суд першої інстанції зазначив, що позивач не з`явився в судове засідання та не повідомив суд про причини неявки, при цьому відсутність позивача унеможливлює вирішення спору по суті. 
Не погоджуючись із вказаною ухвалою КП "Київтеплоенерго" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до господарського суду для продовження розгляду.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначав, що явка представника у судове засідання на 19.05.2026 о 10:40 год. була неможливою з об`єктивної причини, яка не залежала від волі позивача чи його представника, оскільки 19.05.2026 о 09:56 год. оголошено повітряну тривогу у місті Києві, а о 10:27 оголошено відбій повітряної тривоги, в той же час представник позивача їхав на дане судове засідання з лівого берега Києва громадським транспортом, а саме метрополітеном, який під час оголошення повітряної тривоги з лівого на правий берег не працює, у зв`язку з чим причина неявки представника є поважною, об`єктивною та підтверджена обставинами, які унеможливлювали його участь у судовому засіданні.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.06.2026, у складі колегії суддів: Руденко М.А. (головуючий), Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю., відкрито апеляційне провадження та розгляд справи призначено на 30.06.2026.
У судовому засіданні, що відбулось 30.06.2026, представники сторін участі не взяли, повідомлені належним чином та за висновками апеляційного суду їх відсутність не перешкоджає розгляду апеляційної скарги. 
Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, долучені до матеріалів справи, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Предметом апеляційного розгляду є ухвала суду першої інстанції щодо залишення без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.
Згідно ч. 2 ст. 202 ГПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:
1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;
2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;
3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;
4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.
При цьому ч. 3 ст. 202 ГПК України унормовано, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:
1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;
2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки;
3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;
4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
За змістом п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Таким чином достатньою та самостійною правовою підставою для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, є безпосередньо сам факт нез`явлення позивача у судові засідання, за умови відсутності заяви останнього про розгляд справи за його відсутності.
Водночас вказані норми процесуального законодавства не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився у судове засідання, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду (вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.01.2019 у справі № 914/794/18, постанові Верховного Суду від 30.05.2019 у справі № 921/502/17-г/8 постанові Верховного Суду).
У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19).
Вимоги ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічна правова позиція міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19).
Крім того, норми ст. 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду.
Колегія суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15 наголосила на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 по справі № 9901/278/21 акцентувала увагу на тому, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
За матеріалами судової справи вбачається, що ухвалою господарського суду міста Києва від 25.11.2025 відкрито провадження у справі № 910/14161/25 та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 16.02.2026 у справі № 910/14161/25 призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 31.03.2026, а ухвалою господарського суду міста Києва від 31.03.2026 у справі № 910/14161/25 повідомлено сторін про відкладення підготовчого засідання на 19.05.2026.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 19.05.2026 у справі № 910/14161/25 позов залишено без розгляду.
За висновками суду відсутність представника позивача у судовому засіданні 19.05.2026 перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному встановленню обставин справи та вирішенню спору по суті. Суд також зазначив, що позивач не повідомляв про причини неявки представника у судове засідання та не подавав клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Враховуючи залишення позову у цій справі без розгляду ухвалою від 19.05.2026, відбулось лише два судових засідання, при цьому явка судом першої інстанції сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась, проте суд першої інстанції дійшов висновку про неможливість вирішення спору по суті за відсутності представника позивача.
Разом з цим апелянт вказував, що представник у судове засідання призначене судом на 19.05.2026 був позбавлений можливості з`явитися, з огляду на оголошену повітряну тривогу (https://kyiv.digital/storage/air-alert/stats.html), що свідчить про інтерес позивача до розгляду справи за його позовом та унеможливлення вчинення ним відповідних дій.
Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що при вирішенні питання щодо можливості залишення позову без розгляду суд повинен оцінювати не лише сам факт неявки представника позивача у судове засідання, але також врахувати загальну процесуальну активність сторони під час усього судового розгляду.
У постановах Верховного Суду від 23.06.2021 у справі № 917/531/19, від 22.07.2020 у справі № 10/2456 зазначено, що судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення, і лише у випадку обґрунтованої неможливості розгляду справи за недостатністю доказів, які були витребувані та є необхідними, суд може залишити позов без розгляду. Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду, а також, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечено можливість реалізувати зазначені права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.
Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішенні від 13.01.2000 у справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" та у рішенні від 28.10.1998 у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.
Залишення позову без розгляду матиме наслідком порушення прав позивача на вирішення спору впродовж розумного строку, оскільки зумовить необхідність звернення до суду із новим аналогічним позовом, що призведе до фактичного розгляду ідентичної справи спочатку.
Наведене свідчить про передчасність висновків суду першої інстанції щодо залишення позову без розгляду, тож в цьому випадку мало наслідком порушення права позивача на доступ до правосуддя.
Приписами п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Частиною 3 ст. 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції, зокрема, ухвали про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Враховуючи викладене апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала господарського суду міста Києва від 19.05.2026 у справі № 910/14161/25 скасуванню з направленням справи суду першої інстанції для продовження її розгляду.
При цьому, у зв`язку з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.
Керуючись ст.ст. 269, 270, 271, 275, 280, 281-284 ГПК України, суд,-
У Х В А Л И В:
Апеляційну скаргу комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на ухвалу господарського суду міста Києва від 19.05.2026 у справі № 910/14161/25 задовольнити.
Ухвалу господарського суду міста Києва від 19.05.2026 у справі № 910/14161/25 скасувати.
Справу № 910/14161/25 передати до господарського суду міста Києва для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.
Повний текст постанови складено 01.07.2026. 

Головуючий суддя М.А. Руденко 

Судді М.А. Барсук

Є.Ю. Пономаренко