ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2026 року Чернігів Справа № 620/5470/25

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Непочатих В.О.,
при секретарі Плигун А.І.,
за участю представника позивача Городничої Т.В., представника відповідача Полегешко Л.А., розглянувши за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні в приміщенні суду справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Городнянське хлібоприймальне підприємство» до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Городнянське хлібоприймальне підприємство» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Чернігівській області, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Чернігівській області від 04.02.2025 № 2253/ж 10/25-01-23-07 та від 22.04.2025 № 7045/Ж10/25-01-23-07 про збільшення суми грошового зобов`язання податку на прибуток іноземних юридичних осіб, в розмірі 1621378,00 грн.
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що станом на час виплати відсотків за кредитним договором у позивача були всі наявні законні підстави (наявність свідоцтва Міністерства фінансів Республіки Кіпр від 15.02.2018, довідки Firstmed Management Limited для застосування пільгової ставки, як передбачено статтею 103 Податкового кодексу України. Вказує, що ТОВ «Городнянське ХПП» застосовуючи пільгову ставку, діяло відповідно до норм податкового законодавства України та міжнародних договорів. Вважає, що висновки, зроблені в акті перевірки та покладені в основу податкових повідомлень-рішень від 04.02.2025 № 2253/ж10/25-01-23-07 та від 22.04.2025 № 7045/Ж10/25-01-23-07, не відповідають фактичним обставинам та суперечать нормам чинного законодавства..
Відповідач подав відзив, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позову та зазначив, що компанія Firstmed Management Limited не мала жодних власних активів для надання позики ТОВ «Городнянське ХПП». Зазначена компанія повністю залежала від фінансування головної материнської компанії UKRFARM FUNDING LTD, яка несе всі ризики по вказаних операціях. Позика українському підприємству була надана за рахунок фінансування від UKRFARM FUNDING LTD. Всі нараховані та отримані проценти від українських підприємств, в тому ТОВ «Городнянське ХПП», FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED перераховує безпосередньо Компанії UKRFARM FUNDING LTD. Відповідач стверджує, що згідно даних ІС «Податковий блок» засновником ТОВ «Городнянське ХПП» до 29.05.2018 було ТОВ «УКРАЇНСЬКІ АГРАРНІ ІНВЕСТИЦІЇ», розмір внеску 670706,00 грн., з 29.05.2018 - ТОВ «Кононівський Елеватор», розмір внеску в статутний капітал 1964000,00 грн. Бенефіціарним власником протягом перевіряємого періоду ТОВ «Городнянське ХПП» був ОСОБА_1 . Таким чином, всі задіяні у процесі кредитування підприємства входили в групу, кінцевим бенефіціарним власником якої був ОСОБА_1 . Через зловживання положеннями Конвенції, при виплаті процентних доходів на користь FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED, українським підприємством ТОВ «Городнянське ХПП» було застосовано пільгову ставку оподаткування.
Позивачем було подано відповідь на відзив, в якій додатково звернув увагу на обставини викладені в позовній заяві. Крім того, зазначив, що позивачем було дотримано всі умови для застосування пільгової ставки при виплаті доходу нерезиденту, встановлені пунктом 103.2 статті 103 Податкового кодексу України, а саме: 1) нерезидент є бенефіціарним отримувачем (власником) доходу; 2) нерезидент є резидентом країни, з якою укладено міжнародний договір України. Відтак, вина як підстава для притягнення до відповідальності в діях позивача, при застосування пільги по оподаткуванню відсутня, що в свою чергу виключає відповідальність позивача. 
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
На підставі наказу від 21.11.2024 № 1806-п Головним управлінням ДПС у Чернігівській області було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Городнянське хлібоприймальне підприємство» з питань повноти нарахування та утримання позивачем податку з доходів, виплачених нерезиденту Firstmed Management Limited (Республіки Кіпр) із джерелом походження з України за період з 01.01.2018. по 31.12.2018, за результатами якої складено акт від 03.01.2025 № 7/Ж5/25-01-23-07 (а.с. 20-28, 71).
У вказаному акті відповідач дійшов висновку про порушення позивачем статті 11 Конвенції між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи, яку ратифіковано Законом № 412-VII від 04.07.2013, пункту 103.2, пункту 103.3 статті 103, підпункту 141.4.2. пункту 141.4 статті 141 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання щодо утриманого податку з доходів нерезидента Firstmed Management Limited із джерелом походження з України всього на загальну суму 1621378,00 грн.
На підставі акту документальної позапланової невиїзної перевірки з питань повноти нарахування суми податкових зобов`язань щодо утримання податків з доходів нерезидентів з джерелом походження з України за період з 01.01.2018 по 31.12.2018 від 03.01.2025 № 7/Ж5/25-01-23-07, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 04.02.2025 № 2253/ж 10/25-01-23-07, яким збільшено суму грошового зобов`язання податку на прибуток іноземних юридичних осіб в розмірі 2026723 грн., в т.ч. основний платіж 1621378 грн. штрафні (фінансові санкції) 405345 грн. (а.с. 40).
Позивачем була подана скарга на податкове повідомлення-рішення від 04.02.2025 № 2253/ж 10/25-01-23-07 і рішенням Державної податкової служби України від 17.04.2025 № 10782/6/99-00-06-01-01-06 скасовано податкове повідомлення-рішення від 04.02.2025 № 2253/ж10/25-01-23-00 у частині застосування штрафних санкцій в сумі 405345 грн., а в іншій частині вказане залишено без змін (а.с. 42-44, 45-49). 
22.04.2025 Головним управлінням ДПС у Чернігівській області було винесено нове податкове повідомлення-рішення № 7045/Ж10/25-01-23-07, яким збільшено суму грошового зобов`язання податку на прибуток іноземних юридичних осіб в розмірі 1621378 грн. (а.с. 54). 
Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Згідно підпункту 141.4.1 пункту 141.4 статті 141 ПК України доходи, отримані нерезидентом із джерелом їх походження з України, оподатковуються в порядку і за ставками, визначеними цією статтею. Для цілей цього пункту такими доходами є, зокрема, проценти, дисконтні доходи, що сплачуються на користь нерезидента, у тому числі проценти за позиками та борговими зобов`язаннями, випущеними (виданими) резидентом.
За приписами підпункту 141.4.2 пункту 141.4 статті 141 ПК України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) резидент або постійне представництво нерезидента, що здійснюють на користь нерезидента або уповноваженої ним особи (крім постійного представництва нерезидента на території України) будь-яку виплату з доходу з джерелом його походження з України, отриманого таким нерезидентом від провадження господарської діяльності (у тому числі на рахунки нерезидента, що ведуться в національній валюті), утримують податок з таких доходів, зазначених у підпункті 141.4.1 цього пункту, за ставкою в розмірі 15 відсотків (крім доходів, зазначених у підпунктах 141.4.3-141.4.6 та 141.4.11 цього пункту) їх суми та за їх рахунок, який сплачується до бюджету під час такої виплати, якщо інше не передбачено положеннями міжнародних договорів України з країнами резиденції осіб, на користь яких здійснюються виплати, що набрали чинності.
Статтею 9 Конституції України визначено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору (пункту 3.2 статті 3 ПК України).
08.11.2012 між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр підписано Конвенцію про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи, яка ратифікована Законом України № 412-VII від 04.07.2013 (дата набрання чинності для України 07.08.2013, далі - Конвенція).
Відповідно до пунктів 1-3 статті 11 Конвенції проценти, що виникають у Договірній Державі і сплачуються резиденту іншої Договірної Держави, можуть оподатковуватись у цій іншій Державі, якщо такий резидент є особою-фактичним власником таких процентів.
Однак, такі проценти можуть також оподатковуватись у Договірній Державі, в якій вони виникають, і відповідно до законодавства цієї Держави, але якщо особа-фактичний власник процентів є резидентом іншої Договірної Держави, податок, що стягується таким чином, не повинен перевищувати 2 відсотків від загальної суми процентів. Спосіб застосування цих обмежень встановлюється компетентними органами Договірних Держав за взаємною домовленістю.
Термін «проценти» у випадку використання в цій статті означає дохід від боргових вимог будь-якого виду, незалежно від іпотечного забезпечення і незалежно від володіння правом на участь у прибутках боржника, і зокрема, дохід від урядових цінних паперів і дохід від облігацій чи боргових зобов`язань, у тому числі премії та винагороди, що сплачуються стосовно таких цінних паперів, облігацій та боргових зобов`язань.
Порядок застосування міжнародного договору України про уникнення подвійного оподаткування стосовно повного або часткового звільнення від оподаткування доходів нерезидентів із джерелом їх походження з України визначено в статті 103 ПК України.
Так, пунктом 103.2 статті 103 ПК України встановлено, що особа (податковий агент) має право самостійно застосувати звільнення від оподаткування або зменшену ставку податку, передбачену відповідним міжнародним договором України на час виплати доходу нерезиденту, якщо такий нерезидент є бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) доходу і є резидентом країни, з якою укладено міжнародний договір України.
Застосування міжнародного договору України в частині звільнення від оподаткування або застосування пониженої ставки податку дозволяється тільки за умови надання нерезидентом особі (податковому агенту) документа, який підтверджує статус податкового резидента згідно з вимогами пункту 103.4 цієї статті.
За правилами пункту 103.3 статті 103 ПК України бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) доходу для цілей застосування пониженої ставки податку згідно з правилами міжнародного договору України до дивідендів, процентів, роялті, винагород тощо нерезидента, отриманих із джерел в Україні, вважається особа, що має право на отримання таких доходів.
При цьому бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) доходу не є юридична або фізична особа, навіть якщо така особа має право на отримання доходу, але є агентом, номінальним утримувачем (номінальним власником) або є тільки посередником щодо такого доходу.
Згідно пункту 103.4 статті 103 ПК України підставою для звільнення (зменшення) від оподаткування доходів із джерелом їх походження з України є подання нерезидентом з урахуванням особливостей, передбачених пунктами 103.5 і 103.6 цієї статті, особі (податковому агенту), яка виплачує йому доходи, довідки (або її нотаріально засвідченої копії), яка підтверджує, що нерезидент є резидентом країни, з якою укладено міжнародний договір України (далі - довідка), а також інших документів, якщо це передбачено міжнародним договором України.
Пунктом 103.5 статті 103 ПК України передбачено, що довідка видається компетентним (уповноваженим) органом відповідної країни, визначеним міжнародним договором України, за формою, затвердженою згідно із законодавством відповідної країни, і повинна бути належним чином легалізована, перекладена відповідно до законодавства України.
Таким чином, у момент виплати доходу на користь нерезидента достатньою підставою для застосування зниженої ставки податку є наявність довідки (або її нотаріально засвідченої копії), яка підтверджує, що нерезидент є резидентом країни, з якою укладено міжнародний договір України, і така довідка видається компетентним (уповноваженим) органом відповідної країни, визначеним міжнародним договором України, за формою, затвердженою згідно із законодавством відповідної країни, і повинна бути належним чином легалізована, перекладена відповідно до законодавства України.
Висновки аналогічного характеру викладено в постановах Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 817/1045/17, від 26.01.2023 у справі № 160/2959/20.
Суд зазначає, угоди про уникнення подвійного оподаткування мають на меті не допустити ситуації, за якої один і той самий дохід у нерезидента оподатковується двічі - у країні, яка є джерелом доходу, і в країні резиденції отримувача доходу.
Так, для визначення особи фактичним отримувачем доходу така особа повинна володіти не тільки правом на отримання доходу, але і повинна визначати подальшу економічну долю доходу та не бути пов`язаною договірними або юридичними зобов`язаннями щодо перерахування такого доходу іншій особі.
Разом з тим, передбачені міжнародними договорами пільги зі сплати податку не можуть бути застосовані у випадку, коли нерезидент діє як проміжна ланка в інтересах іншої особи, яка фактично отримує вигоду від доходу.
Зокрема, не можуть бути застосовані пільгові ставки податку у випадку, коли дохід (у рамках угоди або серії угод) з джерелом його походження з України виплачується таким чином, що нерезидент (проміжна ланка, яка має вузькі, обмежені повноваження у відношенні доходу), який претендує на отримання пільгової ставки податку з доходів у вигляді роялті, дивідендів, процентів, виплачує весь дохід (його більшу частину) іншому нерезиденту, який би не міг застосувати пільгову ставку у разі, коли б такий дохід виплачувався останньому.
Отже, ставка податку з доходів виплачених нерезиденту залежить від того чи виплачується такий дохід бенефіціарним (фактичним) отримувачам (власникам) доходу. 
В силу вимог статті 11 Конвенції та статті 103 ПК України головною умовою для застосування пониженої ставки податку на прибуток іноземних юридичних осіб при виплаті доходу нерезидентам є їх статус бенефіціарного (фактичного) отримувача (власника) доходу.
Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що основою для розробки більшості міжнародних договорів про уникнення подвійного оподаткування є Модельна конвенція про уникнення подвійного оподаткування (далі - Модельна конвенція), яка відома ще як Типова конвенція Організації економічного співробітництва та розвитку (далі - ОЕСР) щодо податків на доходи і капітал. Модельна податкова конвенція ОЕСР позиціонується як джерело уніфікованих рішень щодо найбільш поширених питань, які виникають у сфері міжнародного оподаткування та усунення подвійного оподаткування.
Відтак, для вирішення цього спору суд вважає за необхідне використовувати також норми Коментарів ОЕСР до Модельної конвенції про уникнення подвійного оподаткування.
Угода не містить прямого посилання на Коментарі, і більше того - Україна не є членом ОЕСР. Однак, відповідно до пункту 3.2 статті 3 Угоди при застосуванні цієї Угоди Договірною Державою будь-який термін, не визначений в Угоді, буде мати те значення, яке надається йому законодавством цієї Держави, щодо податків, на які поширюється Угода, якщо з контексту не випливає інше.
Відповідно до статті 31 Віденської конвенції про право міжнародних договорів (Україна приєдналась до згідно з Указом Президії Верховної Ради УРСР «Про приєднання до Конвенції із застереженнями та заявою» від 14.04.1986 № 2077-XI) договір повинен тлумачитись добросовісно відповідно до їх звичайного значення, яке слід надавати термінам договору в їхньому контексті, а також у світлі об`єкта і цілей договору.
Докладне визначення терміну «бенефіціарний власник» наведено в Коментарях до Модельної конвенції ОЕСР.
Так, відповідно до пункту 9 Коментарів до статті 11, вимогу щодо бенефіціарного власника додано до пункту другого статті 11 для того, щоб роз`яснити значення слів «і сплачуються резиденту», які використовуються в пункті 1. Зрозумілим є той факт, що країна джерела не зобов`язана поступатись у праві оподатковувати проценти на тій лише підставі, що проценти були сплачені саме резиденту Держави, з якою укладено міжнародний договір. Термін «фактичний власник доходу» використовується не у вузькому технічному сенсі, а розуміється в контексті та світлі завдань і цілей Конвенції, включаючи уникнення подвійного оподаткування, попередження випадків ухилення від сплати податків та уникнення оподаткування.
Пільга або звільнення від оподаткування по будь-якому із видів доходу, що надається Державою, з якої походить дохід, резиденту іншої Договірної держави з метою уникнення повністю або частково подвійного оподаткування, яке може виникнути у зв`язку із повторним оподаткуванням такого доходу Державою резиденства. Коли цей вид доходу отримує резидент Договірної Держави, що діє як агент чи номінальний отримувач, надання Державою, з якої походить дохід, такої пільги або звільнення виключно на підставі статусу безпосереднього отримувача доходу як резидента іншої Договірної Держави буде суперечити цілям та завданням Конвенції. Безпосередній отримувач в цій ситуації кваліфікуватиметься як резидент, однак цей статус не призводить до потенційного подвійного оподаткування, оскільки отримувач не розглядається як власник доходу для цілей оподаткування в Державі резиденства. Надання державою, з якої походить дохід, пільги або звільнення від оподаткування також буде суперечити цілям та завданням Конвенції, якщо резидент Договірної Держави, не використовуючи такі інструменти, як агентування або номінальної власності, буде діяти як проміжна ланка для іншої особи, котра фактично отримує вигоду від відповідного доходу. Проміжна ланка не може розглядатися як фактичний власник, якщо навіть за свого формального статусу власника, на практиці вона має досить вузькі повноваження щодо такого доходу, що надає можливість її розглядати як просту довірену особу, або управляючу особу, що діє від імені зацікавлених осіб (пункт 10 Коментарів до статті 11).
Отже, Угоди про уникнення подвійного оподаткування не можуть застосовуватися до ситуацій, коли відповідні відносини між резидентом на нерезидентом не пов`язані з фактичним веденням господарської діяльності, а дії учасників цих відносин спрямовані лише на створення зручного (пільгового) податкового режиму. Пільги за міжнародними угодами щодо уникнення подвійного оподаткування повинні відноситися лише до податкового резидента, який є дійсним одержувачем доходу.
Застосування податкових преференцій визнається неправомірним, коли сукупність угод (операцій) дозволяє зробити висновок про те, що основною їхньою метою були виведення доходу з-під оподаткування і формальне здійснення операцій з метою використання переваг за міжнародною угодою.
Результатом такої оцінки може стати перекваліфікація виплати з відповідною зміною режиму оподаткування, а також кваліфікація сукупності угод із застосуванням норм національного законодавства по виведеному з-під оподаткування доходу.
У випадках, які наводяться в Коментарях (агент, номінал, посередник тощо), безпосередній отримувач процентів не вважається бенефіціарним власником, оскільки право отримувача вільно розпоряджатись такими процентами обмежено в силу наявності договірних або інших юридичних обов`язків передати отриманий платіж іншій особі. Такий обов`язок зазвичай випливає з юридичних документів, однак також може з`ясовуватись на підставі фактів та обставин, які вказують, що по суті отримувач процентів не має право вільно розпоряджатись такими процентами.
За загальним правилом ознаками, які можуть вказувати на те, що особа-нерезидент не є кінцевим бенефіціарним власником доходу у вигляді процентів, є, зокрема:
1) відсутність фактичного самостійного здійснення господарської діяльності особою нерезидентом, яка зареєстрована в Державі, з якою Україною укладений договір про уникнення подвійного оподаткування, на відповідній території;
2) характер грошових потоків свідчить про наявність юридичних та фактичних обов`язків щодо подальшого перерахування отримуваних процентів особо-нерезидентом третій особі та відсутність у особи-нерезидента можливості самостійного прийняття рішення щодо долі отримуваного доходу та контролю щодо отримуваного доходу;
3) мінімальний часовий інтервал між: укладенням договору (видачею позики) між резидентом та особою-нерезидентом, з Державною якого укладено договір про уникнення подвійного оподаткування, а також договору (видачею позики) між останнім та третьою особою; отриманням доходу особою-нерезидентом, з Державною якого укладено договір про уникнення подвійного оподаткування, і виплатою грошових коштів третій особі;
4) відсутність диференційованих, що розрізняються умов договорів, правових документів, на підставі яких особа-нерезидент отримує дохід і в подальшому перераховує кошти;
5) вчинення дзеркальних, тобто ідентичних операцій між резидентом та особою-нерезидентом, що зареєстрована в Державі, з якою укладено договір про уникнення подвійного оподаткування, та між останнім і третьою особою;
6) фактичні ризики, пов`язані із наданням позики резиденту, несе третя особа, а не особа-нерезидент;
Поняття особи, яка може вважатись «бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) доходу», для цілей використання пониженої ставки податку під час виплати доходу нерезиденту, визначене, зокрема, пунктом 103.3 статті 103 ПК України, зміст якого наведений вище.
Отже, «бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) доходу», для цілей отримання пільг з податку на доходи нерезидентів, може бути, в загальному, як фізична, так і юридична особа, яка є вигодонабувачем отриманого доходу та визнає подальшу долю такого доходу.
Суд зазначає, що позиція позивача зосереджена на досліджені питання підтвердження резиденції, але це питання не є спірним у даній справі, ключовим і першочерговим питанням, яке передує моменту виплати доходу є вирішення питання правомірності застосування пониженої ставки оподаткування цього доходу, а тому звертає увагу на наступне.
Як слідує з матеріалів справи, між позивачем (боржник) та Firstmed Management Limited (кредитор) було укладено договір про поновлювану кредитну лінію № б/н від 07.02.2013 (далі - договір).
Відповідно до пункту 2.1 договору сума кредитної лінії 3000000 (три мільйони) доларів США з лімітом заборгованості 2000000 (два мільйони) доларів США.
Боржник зобов`язаний сплачувати відсотки за користування кредитними коштами на будь-які неповернуті ним суми кредитної лінії у розмірі 9,8% процентів річних (пункт 3.1 договору).
Проценти, які належать до сплати боржником, будуть нараховуватися на неповернену суму на останній день кожного календарного місяця на суму кредиту, і повинні сплачуватися боржником разом з поверненням суми основного боргу за цим кредитним договором на розсуд боржника, але не пізніше дати закінчення цього договору (пункт 4.1 договору).
Згідно з договором про поновлювану кредитну лінію № б/н від 07.02.2013, в 2013 році кредитором було надано боржнику тіло кредиту в розмірі 1000000 (один мільйон) доларів США.
01.03.2018 позивач сплатив Firstmed Management Limited за договором про поновлювану кредитну лінію № б/н від 07.02.2013 відсотки по кредиту в розмірі 455976,87 доларів США (в гривневому еквіваленті становить 12222695,28 грн.). 
Позивач утримав та перерахував податок з виплаченого доходу (відсотки) в розмірі 2% (податку на прибуток іноземних юридичних осіб) від суми доходу у розмірі 249442,75 грн.
Так, у спірному випадку контролюючий орган під час перевірки шляхом аналізу відповіді від іноземного компетентного органу Республіки Кіпр, а саме листа Міністерства фінансів Республіки Кіпр у справі № 3.10.43.2/А V. 297 Р.1051 від 13.10.2023 (вх. ДПС № 16/ІКО від 10.01.2024) щодо FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED, та долучених копій документів, встановив, що компанія Firstmed Management Limited зареєстрована на Кіпрі 03.03.2005 і ліквідована 11.04.2022. Основним видом діяльності було утримання інвестицій та надання фінансування.
Відповідно до даних з Реєстру Реєстратора Компаній, директорами Firstmed Management Limited у період з 01.01.2017 - 11.04.2022 були: Katerina Iosif (Кіпр): призначена 03.03.2009; Frosoula Savva (Кіпр): призначений 05.05.2017; Andreas Hadjioannou (Кіпр): призначений 03.03.2005 пішов у відставку 05.05.2017.
Відповідно до даних з Реєстру Реєстратора Компаній, акціонерами Firstmed Management Limited за період 01.01.2017 - 11.04.2022 були:
У період 24.06.2011 - 05.07.2019:
Ukrainian Agrarian Investments S.A (Люксембург) - власник 21.500/430.000 акцій акціонерного капіталу;
Ukrfarm Funding Limited (Кіпр) - власник 408.500/430.000 акцій акціонерного капіталу. 05/07/2019-31/07/2019;
Ukrainian Agrarian Investments S.A (Люксембург) - власник 21.500/430.000 акцій акціонерного капіталу;
Restomon limited (Британські Віргінські Острови, БВО) - власник 408.500/430.000 акцій акціонерного капіталу.
У період 31.07.2019 - 11.04.2022:
Restomon Limited (БВО) - власник 430.00/430.000 акцій акціонерного капіталу (100%).
Акціонер Компанії Restomon Limited є частиною Kernel Holdings S.A Group та є компанією зареєстрованою на БВО 13/01/2009.
Секретарем компанії за період 03.03.2005 - 11.04.2022 був: Treat Secretarial Limited (Кіпр).
Компанія є холдинговою компанією і не має співробітників інших ніж директор. Контроль за фінансовими операціями та управлінням здійснювався K.Trppides&Co.Ltd.
Ставка оподаткування, яка застосовується до компанії є звичайною ставкою, яка застосовується до всіх компаній на Кіпрі. З 2013 року компанії сплачують податок зі всього свого доходу за ставкою 12,5%.
До відповіді іноземного компетентного органу долучено копію кредитного договору між Ukrfarm Funding Limited (позикодавець) та FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED (позичальник) від 29.04.2013, згідно умов якого позичальнику надається позика у розмірі 8000000,00 доларів США під 9,45% річних терміном погашення до 31.12.2018. Згідно пункту 2.2. позика надається для фінансування звичайної діяльності позичальника.
Разом з тим, FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED надано ТОВ «Городнянське ХПП» згідно умов договору про поновлювану кредитну лінію б/н від 07.02.2013 кошти під 9,8% річних. Таким чином, різниця становить 0,35%, що при оцінці кредиту щодо величини ризику, пов`язаного з угодою, встановленні ступеня відповідності суми та терміну позики, цільового використання, не відповідає діловій та економічній меті.
Також на основі відповіді від іноземного компетентного органу, лист від 23.04.2021 справа № T.D.3.10.43.2/AV.246P.910, надана Відділом з міжнародних податкових справ Податкового департаменту Міністерства фінансів Республіки Кіпр щодо операцій з нерезидентом UKRFARM FUNDING LTD:
Компанією (UKRFARM FUNDING LTD) в кінцевому рахунку володіє компанія, що котирується на біржі, «Kernel Holding S.A.» (Люксембург), а приблизно 39% акцій Kernel Holding належать Андрію Веревському.
Акціонерами Компанії були:
до 31.07.2019 - компанія з Люксембургу, «Ukrainian Agrarian Investments S.A., що володіла 100% акціонерного капіталу Компанії;
з 31.07.2019 і до дати ліквідації - компанія з Британських Віргінських Островів, «Restomon Limited», що володіла 100% акціонерного капіталу Компанії.
Таким чином, компанії FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED (Кіпр), UKRFARM FUNDING LTD (Кіпр), «Ukrainian Agrarian Investments S.A.» (Люксембург) входили в групу компаній.
Згідно аналізу фінансової звітності встановлено, що як слідує зі звіту про прибутки та збитки та інший сукупний дохід FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED єдиним джерелом доходу Компанії є проценти від позик українських підприємств, а розмір сплаченого податку складається на 95% зі сплаченого податку на доходи нерезидентів на території України.
У 2018 році українськими підприємствами погашено тіло кредиту та сплачені відсотки по кредиту на суму 2297909 доларів США, разом з тим відбулося погашення позик (Repayments of borrowings) на суму 2277702 доларів США.
У примітці 9 (сторінка 17 фінансової звітності за 2017 рік) відображено позики пов`язаним особам, зокрема, ТОВ «Городнянське ХПП» за 2017 рік - 1449978 тис. доларів США, у примітці 13 (сторінка 20 фінансової звітності за 2018 рік) відображено позики пов`язаним особам, зокрема заборгованість ТОВ «Городнянське ХПП» погашена повністю.
У примітці 18 (сторінка 17 фінансової звітності за 2019 рік) зазначено: 
«Протягом 2010 року Компанія уклала договір позики з одним із своїх прямих акціонерів на суму 8750000,00 доларів США. 31.12.2014 компанія уклала додаткову кредиту угоду, що збільшує максимальну основну суму до 10000000,00 доларів США. Кредит мав проценту ставку 0,25% річних і підлягав погашенню протягом 2019 року.
Протягом 2013 року Компанія уклала іншу угоду про позику з тим самим прямим акціонером на максимальну основну суму 8000000,00 доларів США. Кредит мав відсоткову ставку 9,45% річних і підлягав погашенню протягом 2019 року.
Протягом 2018 року непогашені нараховані процентні витрати у розмірі 6132 доларів США, пов`язані з позиками, наданими прямим акціонером, були перекласифіковані в кредитовий баланс поточного рахунку акціонера.
04.07.2018 між прямим акціонером, непрямим акціонером і Компанією було підписано договір переуступки, де прямий акціонер передав непрямому акціонеру право на отриманні позик на суму 14366456 доларів США.
Протягом 2019 року Компанія здійснила погашення позики на суму 13635884 доларів США, а решту суми позики в розмірі 978778 доларів США було зараховано проти нового випущеного акціонерного капіталу (примітка 17)».
Формування власного капіталу (акційної премії) за рахунок кредитного портфелю дозволяється в частині застосування режиму NID на Кіпрі.
Режим NID - інструмент, який дозволяє скоротити запозичені кошти, шляхом заміни запозичених коштів на фінансування за рахунок власного капіталу.
Режим NID розраховується наступним чином: інвестиції у власний капітал * базову процентну ставку. Режим NID дозволяє суттєво знизити об`єкт оподаткування Кіпрських компаній, шляхом зменшення прибутку на розмір NID, але не більше 80% прибутку, податок за ставкою 12,5% нараховується на різницю між нарахованим прибутком та розміром NID. В деяких випадках ставка оподаткування знижується до 2,5% замість 12,5%.
У ході аналізу фінансової звітності компанії FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED встановлено, що фінансові витрати переважають над фінансовим доходом.
Вищезазначені показники звітності підтверджують, що FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED проводить фінансову діяльність, використовуючи позики материнської компанії, пов`язаних осіб, відповідно, пов`язана договірними/юридичними зобов`язаннями з кредиторами та не може визначати подальшу економічну долю отриманого доходу, а отже FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED фактично є посередником.
Суд повторно звертає увагу, що бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) доходу не може бути юридична або фізична особа, навіть якщо така особа має право на отримання доходу, але є агентом, номінальним утримувачем (номінальним власником) або є тільки посередником щодо такого доходу.
Фактичні обставини справи, які встановлені під час розгляду справи, дають підстави для висновку, що компанія FIRSTMED MANAGEMENT LIMITED якій були виплачені відсотки, не є бенефіціарним (фактичним) отримувачем (власником) доходу та кінцевим отримувачем грошових коштів, а є лише проміжним агентам (посередником) між ТОВ «Городнянське ХПП» та UKRFARM FUNDING LTD, яка здійснювали транзит грошових коштів у вигляді відсотків.
Отже, позивач, в порушення підпункту 141.4.2 пункту 141.4 статті 141 ПК України, безпідставно застосував пільгову ставку податку на доходи нерезидентів 2%, що призвело до заниження податку.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що відповідач приймаючи податкове повідомлення-рішення від 22.04.2025 № 7045/Ж10/25-01-23-07 діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано.
Положеннями пункту 55.1 статті 55 ПК України установлено, що податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства. 
Податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним, якщо, в тому числі контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу. Повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги, які містять зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу (пункт 60.1 статті 60 ПК України). 
За встановленими обставинами, рішенням ДПС України від 17.04.2025 була задоволена частково скарга позивача і податкове повідомлення-рішення від 04.02.2025 № 2253/ж10/25-01-23-07 в частині застосування штрафних санкцій на суму 405345,00 грн. скасовано, в іншій частині податкове повідомлення-рішення залишене без змін.
Суд також враховує позицію відповідача про те, що відповідно облікової картки платника податків, у ТОВ «Городнянське хлібоприймальне підприємство» по податку на прибуток іноземних юридичних осіб, станом на 10.09.2025 взагалі відсутня недоїмка, а з даного податку стоїть переплата в розмірі 0,65 грн. 
Отже, податкове повідомлення-рішення від 04.02.2025 № 2253/ж10/25-01-23-07 вважається відкликаним з моменту отримання позивачем нового податкового повідомлення-рішення від 22.04.2025 № 7045/ ж10/25-01-23-07 на зменшену суму податкового зобов`язання.
За вказаних обставин, вимога позивача про скасування податкового повідомлення-рішення від 04.02.2025 № 2253/ж10/25-01-23-07 є небунтованою та не підлягає задоволенню. 
Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Городнянське хлібоприймальне підприємство» необхідно відмовити повністю.
У зв`язку з відмовою в задоволенні позову, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Городнянське хлібоприймальне підприємство» (вул. Вокзальна, 18, м. Городня, Чернігівський р-н, Чернігівська обл., 15100, код ЄДРПОУ 32517983) до Головного управління ДПС у Чернігівській області (вул. Реміснича, буд. 11, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ 44094124) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 27.04.2026.

Суддя Василь НЕПОЧАТИХ