ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 632/1064/25 Головуючий суддя І інстанції Кочнєв О. В.
Провадження № 22-ц/818/1171/26 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: що виникають з договорів оренди
П О С Т А Н О В А
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2026 року  м. Харків.
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючого Яцини В.Б.
суддів колегії Мальованого Ю.М., Тичкової О.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Шевцової К.Є., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Щедрі лани Слобожанщини» на рішення Златопільського міськрайонного суду Харківської області від 22 вересня 2025 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Щедрі лани Слобожанщини» про повернення земельної ділянки після розірвання договору оренди та стягнення заборгованості по орендній платі за час не повернення земельної ділянки в натурі,-
в с т а н о в и в :
13.06.2025 року до суду звернулася позивачка як законний представник малолітнього ОСОБА_2 , який є власником земельної ділянки, з відповідною позовною заявою, в якій просила суд повернути земельну ділянку з кадастровим номером 6324584200:02:000:0082, договір відносно якої було розірвано рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22.05.2024 року у справі №632/143/24 та підтверджено постановою Харківського апеляційного суду від 27.08.2024 року, а також стягнути з відповідача заборгованість зі сплати орендної плати за 2024 рік, коли земельна ділянка не була повернута позивачці у сумі 19225,00 грн. та вирішити питання судових витрат, зокрема, судового збору у розмірі 2422,40 грн. (по 1211,20 грн. за кожну із заявлених вимог).
14.07.2025 року до суду засобами електронного суду надійшов відзив з боку відповідача, в якому він проти позову заперечував через безпідставність заявлених позовних вимог, посилаючись на те, що він земельну ділянку не обробляє, з реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що 12.09.2024 року був зареєстрований новий договір оренди на нього з іншою юридичною особою, в частині стягнення коштів зазначив, що лише до 27.08.2024 року відповідач мав обов`язок зі сплати орендної плати, відповідно вона може бути стягнута виключно за фактичні дні користування земельною ділянкою, а не цілком за рік, при цьому проти позову заперечував у повному обсязі (а.с.37-40)
Рішенням Златопільського міськрайонного суду Харківської області від 22 вересня 2025 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.
Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «Щедрі лани Слобожанщини» на користь законного представника неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 заборгованість зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою площею 5,739 га, кадастровий номер 6324584200:02:000:0082, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Олексіївської сільської ради Лозівського району Харківської області, на підставі договору оренди земельної ділянки без номеру, укладеного 13.04.2018 року між померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , та товариством з обмеженою відповідальністю «Щедрі лани Слобожанщини», який був розірваний у судовому порядку та припинив дію 27.08.2024 року, за період з 01 січня 2024 року до 27 серпня 2024 року включно у розмірі 13447,00 грн. (тринадцять тисяч чотириста сорок сім грн. 00 коп.).
В іншій частині у задоволенні позовних вимог відмовлено.
Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «Щедрі лани Слобожанщини» на користь законного представника неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 судовий збір за розгляд справи у суді у розмірі 847,36 грн. 
Не погоджуючись з таким рішенням суду представник ТОВ «Щедрі Лани Слобожанщини» - Оріщенко Н.С. подала апеляційну скаргу, у якій просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.
Апеляційна скарга мотивована тим, що Рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області 22.05.2024 року (актуальна назва суду - Златопільський міськрайонний суд Харківської області) було вирішено розірвати договір оренди земельної ділянки без номеру, укладений 13.04.2018 року. 
Постановою Харківського апеляційного суду по справі №632/143/24 від 27.08.2024 року рішення Первомайського міськрайонного суду Харківського суду від 22.05.2024 року було залишено без змін. В той же час, існування запису про право оренди ТОВ «ЩЕДРІ ЛАНИ СЛОБОЖАНЩИНИ» з земельною ділянкою за кадастровим номером 6324584200:02:000:0082 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно не підтверджує сам факт користування цією земельною ділянкою відповідачем ТОВ «ЩЕДРІ ЛАНИ СЛОБОЖАНЩИНИ». 
ТОВ «ЩЕДРІ ЛАНИ СЛОБОЖАНЩИНИ» звертає увагу, що ще до дати винесення Постанови Харківського апеляційного суду від 27.08.2024 року по справі №632/143/24, земельна ділянка за кадастровим номером 6324584200:02:000:0082 площею 5,739 га була вільна від посівів та не оброблялась підприємством. 
Крім того, судом першої інстанції було встановлено факт укладання договору оренди земельної ділянки між ОСОБА_2 та ТОВ «ДЕРЖАВА-2017» та реєстрації права оренди за цим договором оренди у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером 56675031 від 12.09.2024 року. 
Вказані обставини нівелюють висновки суду першої інстанції про нібито користування ТОВ «ЩЕДРІ ЛАНИ СЛОБОЖАНЩИНИ» земельною ділянкою за кадастровим номером 6324584200:02:000:0082 у 2024 році, а відтак, на думку відповідача, були відсутні і підстави стягувати з відповідача оплату за період хоча і наявного права оренди, але суто у вигляді запису в ДРРП, а не у вигляді фактичного користування ділянкою
ТОВ «ЩЕДРІ ЛАНИ СЛОБОЖАНЩИНИ» наголошувало, що пунктом 8 Договору оренди землі від 13.04.2018 року орендна плата вноситься у орендарем у грошовій формі у розмірі 19 225 (дев`ятнадцять тисяч двісті двадцять п`ять) (без вирахування податків) грн за один календарний рік оренди, що становить 6% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. 
Зазначено, що сума орендної плати, зазначена у договорі оренди землі також включає в себе суму податку на доходи фізичних осіб та військовий збір. Таким чином, сума 19 225,00 грн вказана до вирахування податків та зборів і за цілий календарний рік.
Крім того, такі доходи підлягають оподаткуванню військовим збором. Ставка військового збору становить 5 % від об`єкта оподаткування, визначеного п.п. 1 п.п 1.2 п. 16 прим. 1 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ. Таким чином, доходи фізичної особи від передачі в оренду земельної ділянки сільськогосподарського призначення оподатковуються військовим збором за ставкою 5% та податком на доходи фізичних осіб за ставкою 18%. ТОВ «ЩЕДРІ ЛАНИ СЛОБОЖАНЩИНИ» вважає, що умова про вирахування податків із орендної плати є однозначною, не потребує додаткових доказів і має застосовуватись автоматично. На думку підприємства, ця вимога прямо випливає з договору оренди земельної ділянки від 13.04.2018 року і не підлягає сумніву чи тлумаченню.
Судом не було визнано поважними причини неявки відповідача у перше судове засідання розгляду справи по суті та розглянуто справу без його участі. Ухвалою Златопільського міськрайонного суду Харківської області від 27.08.2025 року по справі № 632/1064/25 було закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті, а перше засідання з розгляду справи по суті призначено на 22.09.2025 року на 13:30 год. Представником відповідача ТОВ «ЩЕДРІ ЛАНИ СЛОБОЖАНЩИНИ» адвокатом Оріщенко Н.С. було подано клопотання про відкладення першого судового засідання з розгляду справи по суті № 632/1064/25 у зв`язку із терміновим відрядженням, призначеного на 22.09.2025 року. В той же час, в рішенні Златопільського міськрайонного суду Харківської області від 22.09.2025 року по справі № 632/1064/25 було визнано явку представника відповідача без поважних причин та вирішено розглядати справу без участі відповідача. Розгляд справи за відсутності відповідача, який був позбавлений можливості викласти свою правову позицію по суті спору, суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо забезпечення права на справедливий суд, а саме «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_4 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення залишити без змін.
Зазначає, що 11.07.2024 року та 29.09.2024 року вона звернулась до відповідача з проханням повернути їй орендовану ним земельну ділянку і сплатити орендну плату за 2024 рік, так як апелянт продовжував нею користуватись і не повернув, але знов з боку ТОВ «Щедрі лани Слобожанщини» ніяких дій не було здійснено, земельна ділянка не повернута, акт приймання-передачі землі не оформлений, орендна плата була не сплачена.
Вважає, що доводи апелянта щодо розміру військового збору у 5% спростовуються нормами Податкового Кодексу України відповідно до норм якого військовий збір до 31.12.2024 року складав лише 1,5%, до того ж вказаний збір як і будь-які інші податки та збори за позивача за вищевказану земельну ділянку повинен на протязі строку дії договору оренди землі сплачувати саме ТОВ «Щедрі лани Слобожанщини», так як воно є податковим агентом платника податку – орендодавця щодо його доходу від надання в оренду земельної ділянки згідно пп170.1.1 та пп.170.1.2 ПКУ.
Як податковий агент орендар зобов`язаний заповнити та подати до органів ДПС податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого_ на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форму №1 ДФ) (пп 14.1.180, п.51.1 та пп. «б» п.176.2 ПК).
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Вказаним вимогам оскаржене рішення суду відповідає.
Суд своє рішення мотивував наступним.
З наданого відповідачем суду витягу з Державного реєстру речових прав від 08.07.2025 року встановлено, що після розірвання вищевказаного договору 12.09.2024 року було зареєстровано державним реєстратором виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області договір оренди землі відносно спірної земельної ділянки, укладеного між ОСОБА_2 та товариством з обмеженою відповідальністю «Держава-2017» терміном на 10 років від 21.12.2021 року з автоматичним продовженням дії договору та визначенням розміру орендної плати (а.с.43). 
Сторона позивача спростувати відповідний запис в реєстрі речових прав на нерухоме майно не змогла. Відповідно позовні вимоги до відповідача є безпідставними, оскільки він з 27.08.2024 року, тобто до подання позовної заяви до суду не є орендодавцем вказаної земельної ділянки та до неї жодного майнового відношення не має.
Позов заявлений в цій частині до неналежного відповідача та позивачка під час підготовчого провадження змінювати власну позицію щодо суб`єктного складу учасників справи не бажала, а тому її вимоги до відповідача є безпідставними.
Відносно стягнення орендної плати за 2024 рік у розмірі 19225,00 грн., то в цій частині суд враховує той факт, що правовідносини за розірваним договором оренди землі припинилися між сторонами 27.08.2024 року, коли була проголошена постанова Харківського апеляційного суду, а тому вимоги позивачки поза вказаною датою є такими, що не грунтуються на вимогах закону. Відповідно розмір орендної плати, яка підлягає стягненню становить 13447,00 грн. як відповідне процентне відношення до загальної суми орендної плати за 256 днів 2024 року, коли договір між сторонами діяв. Посилання відповідача у відзиві на те, що із вказаної суми повинен бути ще відняті 23% як податки у вигляді прибуткового податку у розмірі 18% від суми платежу та 5% військового збору, суд відкидає, оскільки такі доводи відповідними доказами з боку відповідача в частині сплати податків не доведені і саме відповідач повинен нести тягар доказування в цій частині, а не перекладати відповідний обов`язок на позивача, до того ж враховуючи, що він у прохальній частині відзиву взагалі просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, а не задовольнити їх частково в частині виплати орендної плати за 2024 рік за час дії договору.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про оренду землі» оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
Згідно зі статтею 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Частинами першою та другою статті 21 Закону України «Про оренду землі» передбачено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України.
Відповідно до положень статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
На підставі норм статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін); зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події; якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час, крім випадків, установлених законом про банки і банківську діяльність. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
У частині першій та другій статті 651 ЦК України визначено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Судом встановлено, що рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22.05.2024 року у справі № 632/143/24, яке було залишено без змін постановою Харківського апеляційного суду від 27.08.2024 року, було розірвано договір оренди земельної ділянки без номеру, укладений 13.04.2018 року між померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , спадкоємцем якого є вже неповнолітній син ОСОБА_2 , та товариством з обмеженою відповідальністю «Щедрі лани Слобожанщини», відносно земельної ділянки площею 5,739 га, кадастровий номер 6324584200:02:000:0082, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Олексіївської сільської ради Лозівського району Харківської області, стягнуто не виплачену відповідачем орендну плату за 2022-2023 роки у розмірі 38450,00 грн., вирішено питання судових витрат (а.с.18-28).
Пунктом 17 договору оренди передбачено, що після закінчення строку дії договору, якщо він не продовжений сторонами або не поновлений в порядку встановленому законодавством, Орендар зобов`язаний повернути земельну ділянку орендодавцю у стані не гіршому порівняно х тим, в якому він одержав її в оренду. Повернення земельної ділянки відбувається на підставі акту приймання-передачі, протягом 10 днів з дати письмової вимоги орендодавця.
Якщо на момент припинення дії цього договору на земельній ділянці знаходиться незібраний врожай орендаря (у т.ч. незавершене виробництво), то Орендар має право закінчити сільськогосподарський рік та зібрати такий врожай у строки, що передбачені технологією вирощування відповідної сільськогосподарської культури з моменту збирання врожаю продовжується строк оренди земельних ділянок та за цей період нараховується орендна плата.
При розірванні договору оренди у судовому порядку, вимоги укладеного між сторонами договору припиняють дію в день набрання рішенням суду законної сили, а тому складання акту прийому-передачі земельної ділянки не передбачається, оскільки сам договір припиняється у визначеному судом порядку.
Так, правовідносини за розірваним договором оренди землі припинилися між сторонами 27.08.2024 року, з дня набрання рішенням Первомайського районного суду Харківської області законної сили.

З копії витягу з Державного реєстру речових прав від 08.07.2025 року вбачається, що після розірвання вищевказаного договору 12.09.2024 року було зареєстровано державним реєстратором виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області договір оренди землі відносно спірної земельної ділянки, укладеного між ОСОБА_2 та товариством з обмеженою відповідальністю «Держава-2017» терміном на 10 років від 21.12.2021 року з автоматичним продовженням дії договору та визначенням розміру орендної плати (а.с.43).

Отже правильним є висновок суду, що правовідносини за розірваним договором оренди землі припинилися між сторонами 27.08.2024 року, коли була проголошена постанова Харківського апеляційного суду, відповідно розмір орендної плати, який підлягає стягненню становить 13447,00 грн як відповідне процентне відношення до загальної суми орендної плати за 256 днів 2024 року, коли договір між сторонами діяв.

Посилання відповідача у апеляційній скарзі на те, що із вказаної суми повинен бути ще відняті 23% як податки у вигляді прибуткового податку у розмірі 18% від суми платежу та 5% військового збору, колегія суддів зазначає наступне.
Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема встановлює вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до статті 18 ПК України податковим агентом визнається особа, на яку цим Кодексом покладається обов`язок з обчислення, утримання з доходів, що нараховуються (виплачуються, надаються) платнику, та перерахування податків до відповідного бюджету від імені та за рахунок коштів платника податків. Податкові агенти прирівнюються до платників податку і мають права та виконують обов`язки, встановлені цим Кодексом для платників податків.
Згідно з підпунктом 162.1.3 пункту 162.1 статті 162 ПК України платником податку є податкові агенти.
Відповідно до вимог підпункту 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 ПК України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу.
Згідно із пунктом 168.1.2 статті 168 ПК України податок сплачується (перераховується) до бюджету під час виплати оподатковуваного доходу єдиним платіжним документом. Банки приймають платіжні документи на виплату доходу лише за умови одночасного подання розрахункового документа на перерахування цього податку до бюджету.
Підпунктом 168.4.7 пункту 168.4 статті 168 ПК України встановлено, що відповідальність за своєчасне та повне перерахування сум податку до відповідного бюджету несе юридична особа або її відокремлений підрозділ, що нараховує (виплачує) оподатковуваний дохід.
Разом з тим, згідно із підпунктом 1.5 пункту 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу.
Пунктом 171.2 статті 171 ПК України визначено, що особою, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з інших доходів, є податковий агент - для оподатковуваних доходів з джерела їх походження в Україні.
За наведеного особи, які відповідно до ПК України мають статус податкових агентів, зобов`язані: своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати (перераховувати) до бюджету податок з доходу фізичних осіб та військовий збір під час виплати на користь фізичної особи доходу.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 11 липня 2024 року у справі № 810/1842/17.

Оскільки пай в оренді агрофірми (юридичної особи), то агрофірма виступає податковим агентом, тому зобов`язана самостійно вирахувати податки з орендної плати, перерахувати їх до бюджету і виплатити суму орендодавцю.
Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції про наявність підстав для часткового задоволення позову. Доводи скарги належним чином не доведені.
Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, фактично зводиться до переоцінки доказів, яким судом надана належна оцінка.
Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.
На підставі вищевказаних обставин та правового обґрунтування колегія суддів визнає, що оскаржене рішення суду ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи скарги є недоведеними та висновків суду не спростували, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін.
Керуючись ст.ст. 259, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Щедрі лани Слобожанщини» залишити без задоволення.
Рішення Златопільського міськрайонного суду Харківської області від 22 вересня 2025 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня ухвалення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.
Повний текст постанови складений 29 квітня 2026 року.

Головуючий В.Б.Яцина. 

Судді колегії Ю.М.Мальований.

О.Ю.Тичкова.