Справа № 697/887/26 
Провадження № 2/697/736/2026 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(ЗАОЧНЕ)
18 червня 2026 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді – Скирди Б.К.,
за участю секретаря судового засідання – Шакало Л.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Каневі Черкаської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін за позовом ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Константінова Тетяна Миколаївна до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ВСТАНОВИВ:
Позивач ОСОБА_1 (далі також – ОСОБА_1 , позивач) в інтересах якої діє адвокат Константінова Тетяна Миколаївна звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 (далі також – ОСОБА_2 , відповідач) про розірвання шлюбу.
Свій позов мотивує тим, що сторони проживали як одна сім`я без реєстрації шлюбу з 2018 року, в подальшому сторони зареєстровали шлюб. В даний час перебувають у зареєстрованому шлюбі, який зареєстровано Канівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ) 25.02.2020 року актовий запис №27.
Під час спільного проживання у сторін народилися діти: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Починаючи з червня 2024 року, позивач разом з дітьми проживають окремо у с. Малий Ржавець. Відповідач проживає в с. Попівка.
Причиною припинення шлюбних відносин є те, що при вирішенні сімейних проблем, сторони не приходили до згоди, на цій підставі виникали непорозуміння, які ставали причиною сварок. Свідком сварок ставали діти, що неприпустимо.
Тому сторони прийняли рішення проживати окремо. Шлюб носить формальний характер, сім`я фактично розпалася, адже як одна сім`я не проживають, втратили повагу один до одного і сімейну близькість спільного господарства не ведуть. Сторін нічого не об`єднує окрім спільних дітей. Відносини перестали мати ознаки сім`ї, визначені законодавством.
Так як шлюбних відносин не підтримують, позивач вважає продовження шлюбу не доцільним. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу суперечить її інтересам. Тому звертається до суду з позовом про розірвання шлюбу. Спір про поділ майна подружжя в даний час відсутній.
Просить шлюб розірвати, після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище « ОСОБА_6 » та стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору.
Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16.04.2026 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.20).
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, представляти свої інтереси уповноважила представника - адвоката Константінову Т.М.
Представник позивача - адвокат Константінова Т.М. в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с.27).
Відповідач ОСОБА_2 повторно в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання та розміщенням оголошення про виклик в судове засідання на сайті Судової влади України. Повідомлення про причину неявки в засідання від відповідача до суду не надійшло, відзив на позов не надано, а тому суд вважає за можливе відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 25.02.2020, ОСОБА_2 та ОСОБА_7 зареєстрували шлюб 25.02.2020 у Канівському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 27. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_6 » (а.с.12).
Сторони мають трьох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 виданим Канівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області 04.01.2019 (а.с.11); ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 виданим Канівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 14.04.2020 (а.с.10), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 , виданим Канівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 11.03.2022 (а.с.9).
Згідно з ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Приймаючи до уваги відсутність згоди сторін на примирення, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення.
Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.
Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно з статтею 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
Згідно з приписами ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Частиною 3, 4 статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Під час розгляду справи судом з`ясовано, що сторони не підтримують шлюбних відносин. Позивач зазначає про відсутність намірів відновлювати шлюбні стосунки з відповідачем.
З часу знаходження позовної заяви в суді примирення між сторонами не відбулось.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім`ї неможливе, оскільки буде суперечити інтересам кожної із сторін.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
З урахуванням клопотання позивача, суд після розірвання шлюбу залишає позивачу шлюбне прізвище « ОСОБА_6 ».
Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінюючи всі зібрані по справі докази, а також те, що збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач категорично не має наміру зберігати шлюб, він носить формальний характер і відновити подружні стосунки неможливо, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення в повному обсязі.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача.
Позивач при зверненні до суду з цим позовом сплатила судовий збір у розмірі 1 064,96 грн. відповідно до платіжної інструкції № 2.612462837.1 від 10.04.2026 (а.с.1).
Отже, судовий збір слід стягнути з відповідача на користь позивача в сумі 1 064,96 грн.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 265, 268, 273, 280-283, 354 ЦПК України, ст.ст. 104, 110 Сімейного кодексу України, суд, -
ВИРІШИВ:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу – задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25.02.2020 у Канівському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 27 – розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище – « ОСОБА_6 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , судовий збір в розмірі 1 064,96 грн. (одна тисяча шістдесят чотири гривні, 96 копійок).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Суддя Б . К . Скирда