П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 червня 2026 року
м. Київ
справа № 990/484/25
провадження № 11-151заі26
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Гімона М. М.,
суддів Білоконь О. В., Булейко О. Л., Губської О. А., Ємця А. А., Короля В. В., Кривенди О. В., Мазура М. В., Мартинюк Н. М., Погрібного С. О., Стефанів Н. С., Стрелець Т. Г., Ступак О. В., Тітова М. Ю., Ткача І. В., Уркевича В. Ю.,
розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу № 990/484/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 березня 2026 року (судді Білоус О. В., Блажівська Н. Є., Желтобрюх І. Л., Шишов О. О., Яковенко М. М.; повне судове рішення складено 19 березня 2026 року),
УСТАНОВИЛА:
Вступ
Спір у цій справі стосувався методики встановлення Вищою кваліфікаційною комісією суддів України (далі - ВККС, Комісія, відповідач) прохідного бала для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) в процедурі добору кандидатів на посаду судді місцевого суду, який після проведення тестування виявився більшим за середній допустимий бал, встановлений Комісією. 
Велика Палата Верховного Суду врахувала сформовану до цього практику у спорах цієї категорії і дійшла висновку про правомірність дій ВККС, у зв`язку із чим рішення суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог залишила без змін. 
Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
1. У жовтні 2025 року ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду (далі - Касаційний адміністративний суд) як суду першої інстанції з позовом до ВККС, у якому просив:
- визнати протиправними дії ВККС щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, по якій на третьому етапі кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 набрав прохідний бал та середній допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений Комісією, - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин; далі - Закон № 1402-VIII);
- зобов`язати ВККС допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, по якій на третьому етапі кваліфікаційного іспиту він набрав прохідний бал та середній допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений Комісією, - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII;
- зобов`язати ВККС внести зміни до пункту 3 рішення Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 шляхом допуску до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал, а саме ОСОБА_1 ; 
- зобов`язати ВККС внести зміни до пункту 3 додатка 4 рішення ВККС від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 шляхом допуску кандидата на посаду судді місцевого загального суду ОСОБА_1 ;
- зобов`язати ВККС визначити та оприлюднити на офіційному вебсайті Комісії графіки для виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду, який успішно склав тестування когнітивних здібностей та набрав прохідний бал, а саме ОСОБА_1 .
2. На обґрунтування своїх вимог ОСОБА_1 посилався на те, що встановлення Комісією прохідного бала третього етапу (тестування когнітивних здібностей) вищого, ніж середній допустимий бал, суперечить вимогам частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII та пункту 6.8.2 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 (далі - Положення № 185/зп-24). Для цього етапу кваліфікаційного іспиту, на переконання позивача, законодавець встановив єдину вимогу - набрання середнього допустимого бала, який Комісія визначила на рівні 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали. Враховуючи, що ОСОБА_1 набрав 34,08 бала, тобто вище за середній допустимий бал, встановлений Комісією, то остання зобов`язана була допустити його до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
3. Також позивач посилався на допущення Комісією процедурних порушень під час призначення і проведення тестування когнітивних здібностей, зокрема, ненадання учасникам інформації щодо програмного забезпечення, за допомогою якого буде здійснюватися це тестування, створення нерівних умов складання тестування і його непередбачуваність.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції та його мотиви
4. Касаційний адміністративний суд рішенням від 19 березня 2026 року у задоволенні позову відмовив повністю.
5. Судове рішення вмотивоване тим, що з аналізу частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII вбачається, що її положення встановлюють дворівневу систему оцінювання результатів кваліфікаційного іспиту, де законодавець розрізняє мінімальний поріг компетентності та конкурсний прохідний бал. При цьому зі змісту цієї норми випливає, що законодавець свідомо визначив, що щодо тестування когнітивних здібностей Комісія наділена дискреційними повноваженнями визначати будь-який інший мінімальний відсоток (поріг «склав / не склав»), який може бути нижчим за загальновстановлені 75 відсотків.
6. Суд визнав, що положення абзацу другого частини шостої статті 74 
Закону № 1402-VIII є спеціальною нормою щодо процедури добору та зобов`язує Комісію при визначенні прохідного бала керуватися не лише якісним показником (рівнем знань), а й кількісним (співвідношенням учасників до наявних вакансій).
7. Таким чином, системний аналіз частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII дозволяє зробити висновок, що для тестування когнітивних здібностей Комісія самостійно встановлює «середній допустимий бал» для визначення того, чи є учасник таким, що «склав» цей етап (у цьому випадку - 55 відсотків, або 33 бали). При цьому для забезпечення конкурентних засад добору Комісія зобов`язана встановити остаточний «прохідний бал» етапу іспиту виходячи з прогнозованої кількості вакансій (у цьому випадку - за рейтингом перших 2800 осіб), що фактично формує вищий конкурсний поріг для допуску до наступного етапу.
8. Будь-яке інше тлумачення, яке б заперечувало право Комісії обмежувати кількість кандидатів відповідно до кількості вакансій на будь-якому етапі іспиту, нівелювало б положення абзацу другого частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII та позбавляло б процедуру добору її основної ознаки - конкурсності.
9. Проаналізувавши рішення ВККС від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25, суд дійшов висновку, що ВККС виконала покладений на неї законом обов`язок встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу добору. При цьому, встановлюючи прохідний бал, Комісія не вказала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов: набрання мінімально допустимого бала та потрапляння по рейтингу до визначеного Комісією числа кандидатів.
10. Такі дії суд визнав правомірними і підсумував, що успішне подолання позивачем мінімального порогу у 33 бали (набрання 34,08 бала) підтверджує лише факт «складання» ним етапу іспиту, але не гарантує автоматичного допуску до наступного етапу, оскільки набраний ним бал є нижчим за прохідний бал (34,69), сформований з урахуванням встановленої кількісної квоти кандидатів. Отже, позивач правомірно не був допущений Комісією до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).
11. Також суд звернув увагу, що ОСОБА_1 був обізнаний про умови добору, в тому числі і про встановлений відповідачем прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, ще в травні 2025 року, але доказів оскарження позивачем відповідних рішень ВККС в судовому порядку не надав. Натомість позивач у добровільному порядку, виявивши бажання брати участь у доборі, прибув для складання відповідних етапів іспиту, фактично прийнявши встановлений порядок його проведення та визначені умови. Такі умови були рівними для усіх кандидатів, і була забезпечена можливість знати наперед умови кожного етапу добору та, у разі незгоди з ними, оскаржити їх.
Короткий зміст та обґрунтування наведених в апеляційній скарзі вимог
12.  ОСОБА_1 не погодився з рішенням Касаційного адміністративного суду від 19 березня 2026 року і подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати це рішення суду та ухвалити нове, яким позов задовольнити повністю. 
13. На обґрунтування своїх вимог ОСОБА_1 посилається на те, що суд першої інстанції неправильно розтлумачив зміст частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII. На переконання позивача, вжите законодавцем в цій нормі формулювання «крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності» вказує на те, що Комісія не може підвищувати прохідний поріг для цих тестувань, а єдиною умовою для проходження до наступного етапу іспиту є набрання середнього допустимого бала. Більш того, Комісія визначила прохідний бал вже після проведення тестування, що не відповідає вимогам закону.
14. Звертає увагу, що суд першої інстанції не надав оцінки його доводам про штучне зменшення Комісією кількості кандидатів, які були допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, адже Комісія врахувала багатьох кандидатів, які брали участь у доборі одразу за декількома спеціалізаціями, не по одному разу. У підсумку, кількість кандидатів за списками (3662 кандидати) перевищила фактичну кількість реальних кандидатів, які фактично успішно склали тестування когнітивних здібностей (3524 кандидати). Крім того, позивач зауважує, що за умовами рішення від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 до четвертого етапу мало бути допущено 3600 осіб, а більше середнього допустимого бала набрало 3524 кандидати. Не надано оцінки й тому, що поділ результатів єдиного тесту третього етапу за спеціалізаціями створив нерівні умови, а саме: кандидати з однаковим результатом мали різні шанси на допуск, що фактично є дискримінацією.
15.  ОСОБА_1 заперечує проти висновків суду, пов`язаних з обізнаністю з умовами добору, адже рішення ВККС від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 не стосується третього етапу кваліфікаційного іспиту, а рішення ВККС від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 не було персоналізованим. На переконання позивача, саме собою прийняття Комісією цього рішення не є порушенням прав позивача або інших кандидатів, оскільки питання щодо порушення чи непорушення прав певними рішеннями або діями Комісії може бути вирішене лише після того, як він був не допущений до наступного етапу. Водночас рішення ВККС від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 суперечить вимогам статті 74 Закону 
№ 1402-VIII, яка має вищу юридичну силу.
Позиція відповідача щодо апеляційної скарги позивача
16. ВККС у відзиві на апеляційну скаргу просить залишити її без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду - без змін. Вважає, що суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а його рішення є законним і обґрунтованим. 
17. ВККС підтримує висновки суду першої інстанції про правомірність дій Комісії та їх узгодженість з вимогами Закону № 1402-VIII. Оскільки ОСОБА_1 за результатами тестування когнітивних здібностей успішно його склав, однак не набрав прохідного бала, то Комісія правомірно не допустила його до наступного (четвертого) етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання). Відповідно, правильними є висновки суду першої інстанції про те, що підстав для задоволення позову немає.
18. Заперечуючи проти доводів позивача про допущення Комісією процедурних порушень (штучне зменшення кількості кандидатів; зміна правил під час добору; порушення права на доступ до професії судді), Комісія звертає увагу, що факт участі кандидата у доборі одночасно за кількома спеціалізаціями не впливає та не повинен впливати на порядок і умови проведення кваліфікаційного іспиту, який здійснюється в межах кожної спеціалізації. Участь кандидата у доборі за декількома спеціалізаціями фактично означає його участь у кількох паралельних процедурах, що обґрунтовує необхідність урахування такого кандидата як окремого учасника в межах кожної з відповідних спеціалізацій. Комісія наголошує, що для кожної спеціалізації була своя кількість прогнозованих вакантних посад. Вважає, що та обставина, що деякі інші кандидати реалізували своє право на участь у декількох спеціалізаціях, жодним чином не порушує права позивача та не применшує того факту, що його власного бала виявилося недостатньо для проходження за рейтингом у заявленій спеціалізації. 
19. Також ВККС не погоджується з доводами позивача про те, що рішення ВККС від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 не мали персоналізованого характеру, адже це не змінює їх правову природу як нормативних актів індивідуальної дії, що встановлювали правила для всіх без винятку учасників добору. Більш того, за позицією ВККС, недопуск позивача до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту не може тлумачитися як рішення про відмову в допуску до професії судді. Це обґрунтовується тим, що непроходження особою одного з проміжних етапів відбору не створює негативних наслідків для кар`єри такої особи, вона не позбавляється посади, яку займала на момент проходження добору, не припиняє здійснювати діяльність, яку на той час здійснювала, та не має перешкод для того, щоб взяти участь у доборі на посаду судді у майбутньому. 
Рух апеляційної скарги 
20. Ухвалою від 16 квітня 2026 року Велика Палата Верховного Суду відкрила провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду від 19 березня 2026 року.
21. Ухвалою від 20 травня 2026 року Велика Палата Верховного Суду призначила справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження без виклику учасників справи.
ПОЗИЦІЯ ВЕЛИКОЇ ПАЛАТИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
22. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи і перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків.
Обставини справи, які установив суд першої інстанції, і визначені відповідно до них правовідносини
23. Рішенням від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 ВККС оголосила добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі - Добір).
24. Рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 Комісія призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (далі також - кваліфікаційний іспит), і визначила таку черговість етапів його проведення: перший етап - тестування знань з історії української державності; другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; третій етап - тестування когнітивних здібностей; четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
25. Після складання тестувань знань з історії української державності, загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду з результатами 40 та 100 (150) балів відповідно ОСОБА_1 було допущено до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей.
26. Рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 Комісія призначила тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, визначила графік складання цього тестування.
27. Зазначеним рішенням ВККС також визначила максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60, встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, та визначила прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
28. 19 вересня 2025 року ВККС ухвалила рішення № 173/зп-25 про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей та про призначення четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, згідно з яким, зокрема, ОСОБА_1 було визначено кількість тестових балів - 34,08; результат зазначеного етапу кваліфікаційного іспиту - «успішно складено».
29. Цим рішенням було допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання), зокрема, 2851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал, який згідно з інформацією, зазначеною на офіційному вебсайті Комісії (за посиланням https://vkksu.gov.ua/news/zatverdzheno-kodovani-ta-dekodovani-rezultaty-testuvannya-kognityvnyh-zdibnostey), становив 34,69.
30. Зважаючи на те, що за результатами тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 набрав 34,08 бала, тобто менше визначеного Комісією прохідного бала, його не було допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту.
31. Зміст спірних у цій справі правовідносин полягає в перевірці дотримання Комісією правил визначення прохідного бала кваліфікаційного іспиту, зокрема з точки зору можливості встановлення прохідного бала для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) більшого, ніж середній допустимий бал, з набранням якого Закон № 1402-VIII пов`язує успішне складення такого етапу. Як наслідок, перевірці підлягали дії Комісії щодо недопуску ОСОБА_1 , який набрав середній допустимий бал, встановлений Комісією, до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання).
Норми права, які регулюють спірні правовідносини, та висновки Великої Палати Верховного Суду щодо їх застосування у цій справі. Оцінка висновків Касаційного адміністративного суду та аргументів учасників справи
32. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
33. Згідно із частиною другою статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
34. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон № 1402-VIII.
35. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належать проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
36. Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
37. Частиною другою цієї статті встановлений обов`язок ВККС забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді.
38. Відповідно до частин першої - шостої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді. 
Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.
Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС.
Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
39. Кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII).
40. Відповідно до підпунктів 1.1-1.3 Положення № 185/зп-24 кваліфікаційний іспит є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді критерію професійної компетентності.
Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та, зокрема, такими показниками (підпункти 1.3.1-1.3.4): когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації).
41. Відповідно до пункту 1.8 Положення № 185/зп-24 засобами проведення іспиту є, зокрема, складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей.
42. Згідно з пунктом 1.15 Положення № 185/зп-24 за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
43. Відповідно до підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала. Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
44. За підпунктом 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду (підпункт 6.3.4.1); набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей (підпункт 6.3.4.2); відмови від складання іспиту (етапу іспиту) (підпункт 6.3.4.3).
45. Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (підпункт 6.5.4 Положення № 185/зп-24).
46. Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів (підпункт 6.5.5 Положення № 185/зп-24).
47. Відповідно до підпунктів 6.8.2, 6.8.3 Положення № 185/зп-24 прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
48. Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що призначення на посаду судді здійснюється за результатами проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді, який уповноважена проводити виключно ВККС. Проведення добору включає в себе низку етапів, серед яких складання кваліфікаційного іспиту, обов`язок з проведення якого також покладений на ВККС. Тестування когнітивних здібностей є складовою кваліфікаційного іспиту. За змістом запровадженого тестування когнітивних здібностей його метою є перевірка логічного і вербального мислення кандидата, а в умовах відведеного часу (30 хвилин на 40 запитань) - ще й швидкості мислення, уміння адаптуватися до запроваджених умов тестування тощо. 
49. Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 березня 2026 року у справі № 990/464/25 і підтриманий в низці інших постанов, зокрема від 07 травня 2026 року у справі № 990/482/25.
50. Також в постанові від 04 березня 2026 року у справі № 990/464/25 Велика Палата Верховного Суду наголосила, що добір на посаду судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад, а отже, ненабрання установленого Комісією прохідного бала унеможливлює допущення його до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. 
51. Крім того, Велика Палата Верховного Суду вже розглядала питання правомірності встановлення Комісією прохідного бала для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Так, у постанові від 07 травня 2026 року у справі № 990/482/25 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII та підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 набрання кандидатом мінімального допустимого (середнього допустимого) бала є нормативною підставою для визнання етапу тестування щодо когнітивних здібностей успішно складеним. Цей показник виконує функцію кваліфікаційного порогу. У разі його досягнення кандидат вважається таким, що подолав відповідний етап, що підтверджує його право (згідно із частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII) зберегти отриманий результат протягом двох років для використання в наступних процедурах добору, навіть якщо в межах поточного добору набраний бал виявиться недостатнім для подальшого проходження.
52. Водночас частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII покладає на Комісію обов`язок установлювати прохідний бал кваліфікаційного іспиту. При цьому встановлена законом заборона визначати прохідний бал нижче 75 відсотків стосується лише тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду, тоді як тестування когнітивних здібностей виключене з цього обмеження. 
53. Отже, Закон № 1402-VIII містить два терміни: «прохідний бал» та «середній допустимий бал», що вказує на те, що законодавець не ототожнює вказані терміни та відрізняє їх. Відтак Закон № 1402-VIII виділяє два окремі наслідки проходження третього етапу кваліфікаційного іспиту: успішне складення цього етапу іспиту кандидатом, що пов`язується з набранням середнього допустимого бала (у цьому випадку - 55 %, або 33 бали) за результатами тестування когнітивних здібностей; проходження кандидатом тестування, що пов`язується із набранням прохідного бала, та допущення його до наступного етапу іспиту. Тобто досягнення середнього допустимого бала за відповідний етап іспиту є необхідною, але не достатньою підставою для допуску кандидата до наступного етапу іспиту.
54. Тут варто зазначити, що Закон № 1402-VIII не встановлює ні середнього допустимого бала, ні прохідного бала, які необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на ВККС їх встановити (частина п`ята статті 74 Закону № 1402-VIII зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал, частина ж шоста вказаної статті - прохідний бал). При цьому Закон № 1402-VIII не обмежує ВККС у розсуді при встановленні середнього допустимого бала, який необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, проте вказує на необхідність врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала.
55. Щодо суті спору варто зазначити, що Комісія рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів у межах Добору. 
56. Комісія встановила прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Зокрема, визначила прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
57. При цьому Комісія, ураховуючи кількість вакантних посад та кількість осіб, які виявили намір узяти участь у доборі, вважала за необхідне встановити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв, а саме: 
- відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;
- співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено Добір.
58. З огляду на наведене ВККС виконала покладений на неї законом обов`язок встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу добору. При цьому, встановлюючи прохідний бал, Комісія не вказала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов: набрання мінімального допустимого бала та потрапляння за рейтингом до визначеного Комісією числа кандидатів. Установлення Комісією прохідного бала з тестування когнітивних здібностей на рівні, вищому за середній допустимий бал, узгоджується з природою конкурсної процедури добору та метою кваліфікаційного іспиту - забезпечити відбір найбільш здатних здійснювати правосуддя осіб в умовах обмеженої кількості посад.
59. Суд першої інстанції установив, що в процедурі Добору Комісія рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначила тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. 
60. Комісія встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого 
суду, - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, та визначила прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема у кількості не більше 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
61. За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, встановлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду, виявився 34,69 бала.
62. Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_1 за результатами складання тестування когнітивних здібностей набрав 34,08 бала, що свідчить про успішне складання ним цього етапу кваліфікаційного іспиту, зважаючи на встановлений необхідний середній допустимий бал - 33, однак не свідчить про набрання прохідного бала, яким є 34,69. Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що ОСОБА_1 правомірно не було допущено Комісією до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).
63. Велика Палата Верховного Суду констатує, що в межах цієї справи немає підстав вважати, що умови, встановлені Комісією у рішеннях ВККС від 12 травня і від 27 серпня 2025 року, суперечили вимогам Закону № 1402-VIII. Алгоритм визначення прохідного бала, застосований Комісією, забезпечив конкуретність добору, а висвітлення цього алгоритму до початку проведення кваліфікаційного іспиту забезпечило його відкритість і прозорість. Більш того, такий алгоритм визначення прохідного бала застосований для усіх етапів кваліфікаційного іспиту, що також свідчить про забезпечення однакових умов у цій процедурі. 
64. Не можна залишити поза увагою й те, що отримані у підсумку загальні результати тестування когнітивних здібностей і кількість осіб, допущених до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання), підтвердили виправданість застосованого Комісією алгоритму визначення прохідного бала в умовах обмеженої кількості посад, щодо яких оголошено Добір, у порівнянні із кількістю учасників, які звернулися до Комісії для участі в ньому.
65. Варто повторитися, що ВККС є єдиним органом, уповноваженим на проведення добору, яку законодавець наділив дискреційними повноваженнями на встановлення прохідного бала з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір. Закон лише передбачив мінімальні пороги для окремих етапів кваліфікаційного іспиту, які в цій справі не були порушені.
66. Також Велика Палата Верховного Суду вважає за потрібне наголосити на тому, що Закон № 1402-VIII не встановив певного часового проміжку, на якому Комісія під час проведення добору має визначити саме прохідний бал. Відповідно, таке повноваження Комісія може використати як до моменту початку кваліфікаційного іспиту, встановивши певні умови допуску до наступного етапу кваліфікаційного іспиту, так і після складення усіх його етапів - перед допуском до наступного етапу добору (проведення спеціальної перевірки).
Оцінка інших доводів позивача, викладених в апеляційній скарзі
67. Суд першої інстанції слушно звернув увагу на те, що рішення ВККС від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25, якими визначено прохідний бал, у тому числі і для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), як свідчать матеріали справи, ОСОБА_1 не оскаржував в судовому порядку. 
68. У добровільному порядку, виявивши бажання брати участь у доборі, ОСОБА_1 прибув для складання відповідних етапів іспиту, фактично прийнявши встановлений порядок їх проведення та визначені умови. Погоджуючись пройти відповідну процедуру тестування когнітивних здібностей, позивач як конкурсант мав передбачати, що його результати можуть іншими, ніж бажані, що, однак, само собою не свідчить про незаконність процедури проведення Добору.
69. Безпідставними є доводи позивача щодо формування ВККС різних прохідних балів третього етапу кваліфікаційного іспиту для спеціалізацій, оскільки формування окремих рейтингів за спеціалізаціями зумовлено об`єктивними відмінностями у кількості вакантних посад у місцевих судах різних спеціалізацій та передбачено частиною п`ятою статті 74 Закону № 1402-VIII.
70. Крім того, як з моменту прийняття рішення ВККС від 12 травня 2025 року, так і з моменту прийняття рішення ВККС від 27 серпня 2025 року позивач був обізнаний, що результат складання третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) за першим критерієм (набрання мінімального допустимого бала - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали) не є автоматично прохідним балом у процедурі Добору, а остаточна цифра фактичного прохідного бала буде сформована виключно після застосування двох умов у сукупності.
71. Натомість наразі оскаржує результати третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), вказуючи на протиправність встановлення ВККС України прохідного бала.
72. Оцінюючи доводи позивача в цій частині, які викладені в апеляційній скарзі, Велика Палата Верховного Суду враховує свою правову позицію, викладену у постановах від 30 квітня 2026 року у справі № 990/481/25 та від 21 травня 2026 року у справі № 990/50/26. Так, особа, подавши документи для участі в Доборі і отримавши рішення ВККС про відповідний допуск, набула статусу учасника Добору (кандидата на посаду судді) і, відповідно, стала учасником правовідносин, пов`язаних із цим, у тому числі й особою, на права та інтереси якої впливає будь-яке рішення ВККС, яке стосується процедури (правил) проведення Добору, оскільки фактично такі рішення керують поведінкою учасників Добору, визначаючи її. Прийняття ВККС рішення, в якому визначено правила, що підлягають застосуванню до усіх учасників певного добору, тобто закріплено норми у певних правовідносинах, зумовлює застосування цих правил з моменту прийняття такого рішення, а не з моменту, коли відповідну норму реалізували до конкретної особи. Таке рішення починає діяти з моменту його прийняття. Право на звернення до суду з позовом про скасування рішення ВККС у процедурі Добору набув будь-який його учасник, а датою виникнення такого права є прийняття Комісією рішення, яке відповідна особа вважає таким, що порушує її права, свободи та/або інтереси. 
73. З цих підстав Велика Палата Верховного Суду вважає доводи позивача у відповідній частині безпідставними. 
74. Посилання ОСОБА_1 на те, що рішення ВККС від 12 травня 2025 року 
№ 105/зп-25 не стосується третього етапу кваліфікаційного іспиту, суперечить змісту цього рішення, зокрема пункту 5, в якому безпосередньо встановлений алгоритм визначення прохідного бала третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), який у подальшому відображений (повторений) у пункті 9 рішення ВККС від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25.
75. Доводи позивача, що за змістом цих рішень до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту підлягали допущенню 3600 осіб, є незмістовними, адже така загальна кількість осіб є сумарною за трьома спеціалізаціями, з яких визначена Комісією кількість кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду становить, 2800 осіб (ця кількість осіб є орієнтовною, з урахуванням примітки щодо набрання однакового мінімального прохідного бала кількома учасниками). У цьому контексті варто також погодитися з доводами ВККС про те, що участь деяких кандидатів у доборі за декількома спеціалізаціями означає їх участь у кількох паралельних процедурах, що обґрунтовує необхідність урахування таких кандидатів як окремих учасників в межах кожної з відповідних спеціалізацій. Тому немає підстав для висновку про штучне зменшення Комісією кількості кандидатів, які були допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі в межах процедури добору на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду [саме в цій процедурі позивач складав тестування когнітивних здібностей].
76. Велика Палата Верховного Суду відхиляє як безпідставні доводи позивача про те, що Комісія не надала учасникам інформацію щодо програмного забезпечення, за допомогою якого буде здійснюватися тестування когнітивних здібностей. 
Закон № 1402-VIII покладає на Комісію обов`язок затвердити форму та зміст тестувань, а також порядок їх проведення, тоді як програмне забезпечення, за допомогою якого здійснюється тестування, є лише технічним інструментом, який використовується для проведення відповідного тестування. Ані Закон № 1402-VIII, ані Положення № 185/зп-24 не передбачають обов`язку Комісії оприлюднювати відомості про програмне забезпечення, що застосовується під час тестування. Крім того, позивач не зазначає про будь-які технічні проблеми чи ускладнення в користуванні відповідним програмним забезпеченням під час проходження тестування, а відтак його доводи в цій частині не свідчать про порушення Комісією процедури проведення кваліфікаційного іспиту.
77. Велика Палата Верховного Суду також вважає необґрунтованими доводи позивача щодо створення ВККС нерівних умов для учасників кваліфікаційного іспиту у зв`язку з публікацією 05 вересня 2025 року (за три дні до початку тестування когнітивних здібностей) на офіційному вебсайті Комісії дев`яти додаткових прикладів тестових завдань, оскільки оприлюднені матеріали становили лише нові зразки типових запитань, метою яких було ілюстрування логіки та структури тестових завдань, а не зміна їх змісту чи складності. Крім того, відповідні матеріали були розміщені на офіційному вебсайті Комісії у вільному доступі, відповідно - як позивач, так і будь-хто з учасників добору мали реальну можливість ознайомитися з ними. За таких обставин немає підстав вважати, що дії Комісії поставили позивача у гірше становище порівняно з іншими учасниками конкурсу.
78. Безпідставними є доводи позивача, наведені із посиланням на статтю 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки позивач ототожнив ненабрання ним прохідного бала із порушенням Комісією його права на доступ до професії судді. За встановленими обставинами цієї справи, неспірним між сторонами є те, що позивач вважається таким, що успішно склав третій етап кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Неподолання позивачем порогу у вигляді прохідного бала з огляду на високу конкуретність Добору не свідчить про те, що саме Комісія створила конкретно для позивача перешкоди у доступі до професії судді, як і немає обґрунтованих підстав вважати, що позивач не зможе використати ці результати під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів. 
79. З урахуванням викладеного Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що оскаржувані дії ВККС є правомірними, вчиненими з дотриманням вимог законодавства, а доводи позивача не спростовують законності прийнятих рішень.
80. Інші доводи та міркування, висловлені учасниками справи, не впливають на такий висновок Великої Палати Верховного Суду.
81. При цьому вимоги зобов`язального характеру є нерозривно пов`язаними і похідними від первинної вимоги про визнання дій ВККС протиправними і визначають спосіб захисту порушеного права. Оскільки під час судового розгляду не знайшли своє підтвердження доводи позивача про протиправність дій Комісії, то, відповідно, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позову в цілому. 
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
82. Відповідно до частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
83. Згідно з абзацом другим частини другої статті 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
84. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що під час апеляційного перегляду знайшли своє підтвердження доводи позивача, пов`язані із неповнотою мотивування судового рішення в контексті відсутності в ньому правової оцінки окремих доводів позивача, що є порушенням вимоги статті 242 КАС України в частині обґрунтованості судового рішення. Однак, перевіривши ці доводи під час апеляційного розгляду справи, Велика Палата Верховного Суду вважає, що такий недолік судового рішення не є підставою для його скасування чи зміни, оскільки це не призвело до неправильного вирішення справи. 
85. Оскільки підстави для скасування чи зміни оскаржуваного рішення Касаційного адміністративного суду відсутні, то Велика Палата Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду дійшла висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду від 19 березня 2026 року - без змін.
Висновки щодо розподілу судових витрат
86. Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
87. Оскільки Велика Палата Верховного Суду не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 266, 308, 311, 315, 316, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 березня 2026 року у справі № 990/484/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач М. М. Гімон 
Судді:	О. В. Білоконь О. Л. Булейко О. А. Губська А. А. Ємець В. В. Король О. В. Кривенда М. В. Мазур		Н. М. Мартинюк С. О. Погрібний Н. С. Стефанів Т. Г. Стрелець О. В. Ступак М. Ю. Тітов І. В. Ткач В. Ю. Уркевич