Єдиний унікальний номер 205/11883/25
Номер провадження2/205/524/26

Справа № 205/11883/25
Провадження № 2/205/524/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 червня 2026 року м. Дніпро
Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі:
головуючого – судді Федотової В.М.,
при секретарі – Волошенко Д.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Щасливий» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:
У серпні 2025 року представник позивача Гурський В.С. звернувся до Новокодацького районного суду міста Дніпра із вищевказаною позовною заявою.
В обґрунтування позову зазначив, що відповідачу ОСОБА_1 на праві власності належить квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 83 кв.м. Позивач надає послуги відповідачу з утримання вказаного будинку. До 30.11.2024 року розмір внеску на утримання будинку складав 9,55 грн./1 квадратний метр з жилих приміщень, а з 01.12.2024 року складає 15,21 грн./1 квадратний метр з жилих приміщень. Починаючи з 01.07.2024 року відповідач не сплачує внесок на утримання будинку, у зв`язку з чим у відповідача утворилась заборгованість у сумі 14 062,69 грн. за період з 01.07.2024 року по 31.07.2025 року.
Оскільки по теперішній час відповідач свої зобов`язання зі сплати внесків на утримання будинку не виконує, представник позивача звертається до суду та, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 29.09.2025 року, просить суд стягнути із відповідача  ОСОБА_1 на користь ОСББ «ЖК Щасливий» заборгованість, яка складається із інфляційних втрат у розмірі 734,30 грн. та 3% річних – 193,70 грн., а також судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 2 422,40 грн. 
Ухвалою судді Новокодацького районного суду міста Дніпра від 11.08.2025 року вказану позовну заяву було залишено без руху.
Ухвалою судді Новокодацького районного суду міста Дніпра від 19.08.2025 року відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі та призначено судове засідання.
Ухвалою Новокодацького районного суду міста Дніпра від 19.01.2026 року клопотання представника позивача Гурського В.С. про зменшення позовних вимог було задоволено, прийнято клопотання представника позивача про зменшення позовних вимог по цивільній справі за позовом ОСББ «ЖК Щасливий» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Ухвалою Новокодацького районного суду міста Дніпра від 01.06.2026 року у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про закриття провадження по справі було відмовлено.
Представник позивача Гурський В.С. письмово просив розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги про стягнення заборгованості, яка складається із інфляційних втрат та 3% річних підтримав та просив їх задовольнити, також просив покласти на відповідача витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 422,40 грн.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується конвертами, які повернулись на адресу суду із зазначенням причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою» про причини своєї неявки суду не повідомила.
Суд у зв`язку з вищевикладеним зазначає, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
При цьому, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).
У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Крім того, як зазначено у постанові Верховного Суду від 10.05.2023 року у справі № 755/17944/18, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.
Таким чином суд, враховуючи ту обставину, що позивачу та відповідачу були створені належні та достатні умови для подання суду відповідних заяв по суті справи, заяв із процесуальних питань та доказів, вважає, що чергове відкладення судового засідання порушуватиме розумний строк розгляду цивільної справи, у зв`язку із чим суд вважає за необхідне ухвалити відповідне рішення по справі на підставі наявних матеріалів.
На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим провести заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.
Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що ОСББ «ЖК Щасливий» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з 20.05.2024 року, є юридичною особою, яка діє на підставі Статуту, затвердженого Протоколом № 1 установчих зборів від 24.03.2024 року, та з 02.11.2024 року на підставі Статуту в новій редакції, затвердженого Протоколом № 2 загальних зборів від 02.11.2024 року.
Метою створення ОСББ є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом (п.1 р.ІІ).
Відповідно до п. 7. Протоколу установчих зборів від 24.03.2024 року ОСББ «ЖК Щасливий» затверджено розмір внеску на утримання будинків, розташованих за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , через статутні органи Об`єднання, а саме: розмір внеску на утримання будинків, розташованих за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 у розмірі 9,55 гривень/1 квадратний метр з жилих приміщень та комор.
Протоколом № 2 Загальних зборів ОСББ «ЖК Щасливий» від 17.11.2024 року, проведених 02.11.2024 року, було затверджено Статут у новій редакції, яким збільшено розмір внесків за 1 кв.м. площі, а саме визначено у п. 2 розділу «IV. Джерела фінансування, порядок використання майна та коштів об`єднання» розмір щомісячного внеску, а саме: «Щомісячний внесок розраховується за такою формулою: Щомісячний внесок (грн) = Основний (або) Спеціальний внесок + Електроенергія. Сплата щомісячного внеску встановлюється у наступному порядку: внесок сплачується співвласником до 25 числа поточного місяця за поточний місяць. До 30.11.2024 року розмір внеску на утримання будинку складав 9,55 гривень/1 квадратний метр з жилих приміщень, а з 01.12.2024 року складає 15,21 гривень/1 квадратний метр з жилих приміщень.
Відповідач ОСОБА_1 є власником квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 83 кв.м., що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.
Заборгованість відповідача по внескам на утримання багатоквартирного будинку за період з 30.07.2024 року по 31.07.2025 року складає 14 062,69 грн., що підтверджується детальним розрахунком заборгованості.
Позивачем також зроблено розрахунок інфляційних втрат за період з липня 2024 року по липень 2025 року, які складають 734,30 грн., та 3% річних за період з липня 2024 року по липень 2025 року у розмірі 193,70 грн.
Згідно копії довідки ОСББ «ЖК Щасливий» від 16.09.2025 року, загальна заборгованість відповідача ОСОБА_1 станом на 16.09.2025 року – відсутня.
Надаючи правову оцінку фактичним відносинам, що склалися між сторонами у вказаній справі, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі Закон України «Про ОСББ» ) та Статутом об`єднання.
Законом України «Про ОСББ» передбачено, що основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, отримання послуги з управління побутовими відходами, об`єднання за рішенням загальних зборів має право: виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг.
Основною функцією ОСББ є забезпечення реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання, такі функції ОСББ може виконувати шляхом укладення відповідних договорів з компаніями, які надають певний перелік послуг.
Положеннями ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ОСББ» передбачено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ОСББ» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.
Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «ОСББ» рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.
Згідно із ст. 10 Закону України «Про ОСББ» до компетенції загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку належить визначення розмірів платежів та внесків членів об`єднання.
На підставі ч. 1 ст. 15 Закону України «Про ОСББ» співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Зазначеному обов`язку кореспондує право ОСББ вимагати від співвласника своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, передбачене абз. 4 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про ОСББ».
Статтею 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором.
У відповідності до частини 6 статті 13 Закону України «Про ОСББ» у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11 травня 2018 року по справі № 922/3087/17 і залишається незмінною.
Як вбачається з положень ст. 15 Закону України «Про ОСББ» відповідач зобов`язаний виконувати обов`язки, передбачені Статутом об`єднання, виконувати рішення статутних органів Об`єднання, не порушувати інтереси інших співвласників, дотримуватись вимог правил утримання житлового будинку і прибудинкової території, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 509 ЦК України обов`язок відповідача сплачувати на користь позивача внески є його зобов`язанням, а за змістом положень ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства.
У відповідності до ст. ст. 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином та у встановлені строки відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
У правовій позиції, викладеній у Постановах Верховного Суду від 22.02.2018 року по справі № 910/13182/17 та від 22.02.2018 року по справі № 910/11312/17 Верховний Суд зазначив про те, що при розгляді справ за позовами ОСББ про стягнення заборгованості по сплаті внесків, обов`язок утримання зазначеного майна виникає у співвласників багатоквартирного будинку безпосередньо з актів цивільного законодавства. При цьому, витрати на утримання спільного майна у багатоквартирному будинку, витрати на оплату комунальних послуг (централізованого опалення) щодо нього входять до окладу витрат на управління багатоквартирним будинком та, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат, розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, незалежно від факту використання ними належної їм квартири нежитлового приміщення) та спільного майна, а також членства в об`єднанні співвласників багатоквартирного будинку.
Відповідно до постанови Верховного Суду від 13.11.2019 року у справі № 686/14833/15-ц, особа є власником квартири та споживачем послуг з утримання будинку, які надає ОСББ за тарифами, затвердженими рішеннями загальних зборів об`єднання, а тому відсутність між сторонами договірних зобов`язань не звільняє споживача від сплати за надані житлово-комунальні послуги. 
У постанові Верховного Суду від 02.04.2020 року по справі № 757/29813/17-ц зазначено, що не проживання особи у квартирі, яка належить їй на праві власності, та факт відсутності її реєстрації у цій квартирі не звільняє особу, як власника квартири, від обов`язку нести витрати по оплаті житлово-комунальних послуг, які були надані ОСББ.
Відповідно до вимог ст. 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо цього майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України).
Невикористання власником належної йому квартири чи нежитлового приміщення або відмова від використання спільного майна не є підставою для ухилення від здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком.
З аналізу наведених вище норм та встановлених судом обставин вбачається, що відповідач ОСОБА_1 , як власник квартири у багатоквартирному будинку, зобов`язана вчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі по утриманню будинку та прибудинкової території.
Як встановлено судом, ОСББ «ЖК Щасливий» надавало відповідачу ОСОБА_1 відповідні послуги, однак, остання не виконувала свої зобов`язання щодо своєчасної оплати за внески по утриманню будинку та прибудинкової території, у зв`язку з чим утворилася заборгованість по основному боргу у розмірі 14 062,69 грн.
Однак, ухвалою Новокодацького районного суду міста Дніпра від 19.01.2026 року прийнято заяву представника позивача про зменшення позовних вимоги.
У вказаній заяві представник позивача просив суд зменшити розмір позовних вимог на суму основного боргу - 14 062,69 грн. та стягнути із відповідача на користь позивача інфляційні витрати у розмірі 734,30 грн., 3% річних у розмірі 193,70 грн. та судовий збір.
Згідно із ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
05 березня 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану», абзацом 1 п. 1 якої установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги.
29 грудня 2023 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 1405 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати житлово-комунальних послуг», якою, зокрема, абзац 1 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 05 березня 2022 року № 206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» викладено в новій редакції. До припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення плати за житлово-комунальні послуги населенням (у тому числі населенням, що проживає у будинках, де створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, житлово-будівельні (житлові) кооперативи або яким послуги надаються управителем чи іншою уповноваженою співвласниками особою за колективним договором) в територіальних громадах, що розташовані на територіях, на яких ведуться бойові дії (територіях можливих бойових дій, активних бойових дій, активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси) або тимчасово окупованих російською федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (до дати припинення можливості бойових дій, завершення бойових дій, завершення тимчасової окупації), або якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій за умови інформування про такі випадки відповідного виконавця комунальної послуги (для послуги розподілу природного газу з урахуванням вимог Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 р. № 285).
Вказана постанова Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2023 року № 1405 набрала чинності 30 грудня 2023 року.
Відтак, ОСББ «ЖК Щасливий» мало право на нарахування відповідачу інфляційної складової та трьох відсотків річних з липня 2024 по липень 2025.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Статтею 263 ЦПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.
Враховуючи вищевикладене, розглядаючи даний спір в межах заявлених вимог, оцінюючи надані по справі докази щодо їх належності, допустимості, достовірності, а також достатності та взаємності зв`язку у сукупності, а також те, що відповідач погасила заборгованість перед позивачем у розмірі 14 062,69 грн., у зв`язку з чим позивач зменшив позовні вимоги, суд дійшов висновку, що позивач має право вимагати відшкодування інфляційних витрат у розмірі 734,30 грн. та 3% річних у сумі 193,70 грн., які розраховано відповідно до вимог чинного законодавства, а тому їх необхідно стягнути із відповідача на користь позивача.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне. 
Положеннями ч. 3 ст. 142 ЦПК України передбачено, що у разі відмови позивача від позову понесені ним витрати відповідачем не відшкодовуються, а витрати відповідача за його заявою стягуються з позивача. Однак якщо позивач не підтримує своїх вимог унаслідок задоволення їх відповідачем після пред`явлення позову, суд за заявою позивача присуджує стягнення понесених ним у справі витрат з відповідача.
Правовий аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку, що у разі відмови позивача від позову, понесені ним витрати відповідачем не відшкодовуються, а витрати відповідача за його заявою стягуються з позивача, за виключенням, якщо позивач не підтримує свої вимоги унаслідок задоволення їх відповідачем після пред`явлення позову (постанова ВС від 21.04.2021 у справі № 199/9188/16) .
Тобто, стягнення з відповідача понесених у справі позивачем судових витрат можливе лише у разі відмови позивача від позову (п. 4 ч. 1 ч. 255 ЦПК України) та наявності того, що позивач не підтримує свої вимоги внаслідок задоволення їх відповідачем після пред`явлення позову.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Суд звертає увагу, що у даному випадку представник позивача не заявляв про відмову від частини позовних вимог про стягнення із відповідача заборгованості по внескам на утримання багатоквартирного будинку у розмірі 14 062,69 грн. на підставі п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, а зменшив їх на суму основного боргу, та просив стягнути із відповідача інфляційні втрати, 3% річних та судовий збір.
Таким чином, на думку суду, у даному випадку відсутні правові підстави для застосування наслідків ч. 3 ст. 142 ЦПК України та стягнення із відповідача судового збору у повному обсязі.
Враховуючи викладене, суд стягує із відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 149,96 грн.
На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про ОСББ», ст.ст. 15, 16, 322, 385, 509, 526, 530 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:
Позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Щасливий» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості – задовольнити.
Стягнути із  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_16 , на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Щасливий» (код ЄДРПОУ: 45458189, місцезнаходження: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 30-Ш) заборгованість у загальному розмірі 928 грн. (дев`ятсот двадцять вісім) гривень 00 копійок, яка складається із: інфляційних втрат за період з липня 2024 року по липень 2025 року у розмірі 734,30 грн., 3% річних за період з липня 2024 року по липень 2025 року у розмірі 193,70 грн.
Стягнути із  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_16 , на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Щасливий» (код ЄДРПОУ: 45458189, місцезнаходження: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 30-Ш) судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 149, 96 грн. (сто сорок дев`ять) гривень 96 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд – якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем може бути подана апеляційна скарга на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Сторони по справі:
позивач – Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЖК Щасливий», код ЄДРПОУ: 45458189, місцезнаходження: м. Дніпро, Запорізьке шосе, 30-Ш;
відповідач –  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_16 .
Повний текст рішення складено 11 червня 2026 року.

Суддя: Федотова В.М.