ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.04.2026 м.Дніпро Справа № 908/1474/25
Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Золотарьової Я.С. (доповідач), 
суддів: Кучеренко О.І., Фещенко Ю.В.
секретар судового засідання: Янкіна Г.Д. 
представники учасників провадження:
від позивача: Колодяжна Ю.А.
від відповідача: Капуста А.В.
розглянув матеріали апеляційної скарги Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" на рішення Господарського суду Запорізької області від 23.12.2025 (суддя Азізбекян Т.А.)
у справі № 908/1474/25
за позовом Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель", м. Київ
до Товариства з обмеженою відповідальністю “МІК”, м. Запоріжжя 
про стягнення заборгованості
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст справи
Державне підприємство Міністерства оборони України “Державний оператор тилу” звернулось до Господарського суду Запорізької області із позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю “МІК” про стягнення штрафу у розмірі 6 946 380,00 грн. 
Заявлені вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем умов Державного контракту (договору) про закупівлю № 5/01-24–РМ від 18.01.2024 в частині поставки товару неналежної якості.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Господарського суду Запорізької області від 23.12.2025 у справі №908/1474/25 відмовлено у задоволенні позову. 

Короткий зміст вимог апеляційної скарги
Не погодившись з цим судовим рішенням, Державне підприємство Міністерства оборони України "Державний оператор тилу" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, та просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 23.12.2025 у справі №908/1474/25, ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Скаржник вважає, що Господарським судом Запорізької області під час розгляду справи № 908/1474/25 в повному обсязі не з`ясовані обставини, що мають значення для справи; недоведено обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи; розглядаючи позов суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та процесуального права, внаслідок чого прийняв незаконне і необґрунтоване рішення.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що предметом договору є спеціальне обмундирування для Збройних Сил України, необхідне для оборони країни в умовах воєнного стану. Постачальник (ТОВ “МІК”), укладаючи контракт, усвідомлював важливість товару та мав передбачити ризики за поставку неякісної продукції. Суд першої інстанції дійшов висновку, що оскільки перевірка стосувалася лише відібраних зразків, а не всієї партії, то бракування всієї партії товару було неправомірним. 
Скаржник зазначає, що згідно з Порядком № 375 та умовами Державного контракту, обсяг вибірки для перевірки визначається стандартами, і якщо виявлено невідповідність зразків, приймання всієї партії не здійснюється. Матеріали справи містять акти приймального контролю (зокрема № 1 від 14.03.2024, № 1 від 21.03.2024 та № 2 від 31.03.2024), які підтверджують, що товар (комбінезони для екіпажів бойових машин) не пройшов перевірку через негативні результати лабораторних випробувань. Відповідно до п. 7.3 Договору такий товар вважається неякісним. Оскільки товар не пройшов контроль якості та не був поставлений, відповідач має сплатити штраф у розмірі 20% вартості неякісного товару (6 946 380,00 грн) на підставі ч. 2 ст. 231 Господарського кодексу України, що застосовується до державних контрактів.
Також, скаржник не погоджується з висновком суду про пропуск строку позовної давності. Він наголошує, що згідно з Прикінцевими та перехідними положеннями Цивільного кодексу України, у період дії воєнного стану строки позовної давності (визначені ст. 257-259 ЦК) продовжуються на строк його дії. Оскільки позов було подано під час дії воєнного стану, строки не є пропущеними.

Узагальнення доводів та заперечень інших учасників справи
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що рішення суду першої інстанції є законним і має бути залишене без змін, оскільки позивач не довів факт поставки товару неналежної якості та пропустив спеціальний строк позовної давності.
Відповідач наголошує, що згідно з п. 6.9 Договору, у разі виявлення невідповідності товару під час приймання, постачальник має право замінити його протягом 5 днів. ТОВ “МІК” скористалося цим правом: товар у кількості 10 430 шт., який спочатку був повернутий, був замінений і прийнятий замовником без зауважень. Це підтверджується численними актами приймального контролю за лютий–травень 2024 року. Оскільки заміна відбулася до переходу права власності, фактичної поставки неякісного товару не було.
Позивач розрахував штраф (20%) від загальної вартості партій товару, які проходили перевірку (34 731 900,00 грн). Проте, згідно з актами контролю, фактично було забраковано лише 43 комплекти (або 68 одиниць за іншими даними). Відповідач стверджує, що навіть якби штраф був правомірним, він мав би розраховуватися лише від вартості безпосередньо неякісних виробів, що становить близько 28 776 грн, а не 6,9 млн грн.
Також, відповідач зазначає, що для спорів щодо поставки товарів неналежної якості встановлено спеціальну позовну давність у шість місяців (ч. 8 ст. 269 Господарського кодексу України). 
Останній акт приймального контролю датований 29.04.2024, отже, строк для звернення до суду сплив 10.01.2025. Позов був поданий лише 16.05.2025, тобто з суттєвим запізненням.
Аргументи Позивача про продовження строків через воєнний стан Відповідач вважає помилковими, оскільки в цьому випадку застосовується саме спеціальна норма ГК України.

Рух справи в суді апеляційної інстанції
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.03.2026 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді - Золотарьової Я.С. (доповідач), суддів - Кучеренко О.І., Фещенко Ю.В.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 23.03.2026 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою. Призначено судове засідання на 21.04.2026. Витребувано у Господарського суду Запорізької області матеріали справи (оскарження) №908/1474/25, необхідні для розгляду апеляційної скарги.
30.03.2026 матеріали справи №908/1474/25 надійшли до суду апеляційної інстанції.
21.04.2026 від Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" надійшла заява, в якій просить замінити сторону у справі №908/1474/25, а саме позивача — Державне підприємство Міністерства оборони України “Державний оператор тилу” (ідентифікаційний код юридичної особи – 44830311) його правонаступником — Державним підприємством Міністерства оборони України “Агенція оборонних закупівель” (ідентифікаційний код юридичної особи – 44725823).
Заява обґрунтована тим, що відповідно до пунктів 1, 2 наказу Міністерства оборони України від 02.05.2025 №281 реорганізовано Державне підприємство Міністерства оборони України “Державний оператор тилу” шляхом приєднання до державного підприємства міністерства оборони України “Агенція оборонних закупівель”, ЄДРПОУ 44725823. Визнано державне підприємство Міністерства оборони України “Агенція оборонних закупівель” правонаступником усіх прав та обов`язків державного підприємства Міністерства оборони України “Державний оператор тилу”.
31.12.2025 року підписано передавальний акт приймання-передачі справ, документів та майна державного підприємства Міністерства оборони України Державний оператор тилу” правонаступнику – державному підприємству Міністерства оборони України “Агенція оборонних закупівель”, який складено для передачі справ, документів та майна правонаступнику - Державному підприємству Міністерства оборони України “Агенція оборонних закупівель”. Розділом 9 передавального акту зазначено про претензійно-позовну роботу та додано реєстр судових справ, провадження по яким не закінчено станом на 31.12.2025.
Протокольною ухвалою від 21.04.2026 заяву про прованоступництво задоволено. Замінено сторону у справі №908/1474/25, а саме позивача — Державне підприємство Міністерства оборони України “Державний оператор тилу” (ідентифікаційний код юридичної особи – 44830311) його правонаступником — Державним підприємством Міністерства оборони України “Агенція оборонних закупівель” (ідентифікаційний код юридичної особи – 44725823).
В судовому засіданні 21.04.2026 Центральним апеляційним господарським судом оголошено вступну та резолютивну частини постанови у справі.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та мотиви судового рішення
18.01.2024 року між Державним підприємством Міністерства оборони України “Агенція закупівель у сфері оборони” (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю “МІК” ( постачальник) , укладений Державний контракт ( договір) про закупівлю № 5/01-24 –РМ , відповідно до предмету якого постачальник зобов`язується поставити замовнику комбінезон спеціальний ( вид 2), для екіпажів бойових машин ( 35810000-5: індивідуальне обмундирування), найменування, перелік, характеристики, обсяг, код згідно з національним класифікатором ДК яких визначені в Специфікації ( Додаток № 1) ( номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель – ID: UA – 2023 – 12 – 29 -007852 –а) , а замовник – прийняти та оплатити товар в порядку та на умовах , визначених цим договором.
Пунктом 1.2 договору передбачено , що отримувачами товару за договором є об`єднанні центри забезпечення Міністерства оборони України, до яких здійснюється постачання товару для задоволення нагальних потреб функціонування держави, забезпечення оборони України , захисту безпеки населення та інтересів країни.
Розділом 2 договору передбачено , що загальна ціна договору та ціна за одиницю товару за цим договором визначається у специфікації ( додаток № 1). Ціна товару включає в себе ціну матеріалів, виробництва та інші витрати, безпосередньо пов`язані з товаром, схоронністю, збереженням, охороною, транспортуванням, перевіркою товару на відповідність технічним вимогам, його лабораторним випробуванням.
Сторонами за договором погоджено, що розрахунок за товар здійснюється в безготівковій формі, шляхом перерахування замовником коштів на поточний банківський рахунок постачальника, вказаний у розділі 15 цього договору.
Розділом 4 договору передбачено, що постачальник зобов`язаний здійснити поставку товару за цим договором у строк, визначений у специфікації ( додаток №1), але у будь – якому випадку в строк , визначений замовником у заявці на поставку складеній замовником за формою , визначеною у додатку № 2 до цього договору.
Пунктом 4.7 договору визначено, що право власності на товар переходить від постачальника до отримувача після прийняття отримувачем товару та підписання всіх документів згідно з розділом 6 цього договору. 
Розділом 6 договору врегульовано, що товар за кількістю поставляється отримувачу після приймального контролю ( якості) представниками Центрального управління контролю якості Міністерства оборони України. Приймання товару здійснюється у відповідності до інструкцій та нормативних документів щодо приймання даного виду товару, зокрема, але не виключно: - Інструкції про порядок приймання продукції виробничо – технічного призначення та товарів народного споживання за кількістю, затвердженою постановою Державного арбітражу при Раді Міністрів СРСР від 15.06.65 № П-6; - Порядку здійснення контролю за якістю речового права, що постачається для потреб Збройних Сил України, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 19 липня 2017 року № 375 , зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2017 року № 1461/31329.
Сторони за договором домовились, що приймання товару здійснюється після перевірки отримувачем, замовником особисто та /або із залученням третьої особи товару на : - відповідність технічним вимогам до даного виду товару та вимогам нормативної документації, у тому числі перевірки товаросупровідних документів, візуального огляду кожної партії товару щодо зовнішнього вигляду, відповідності, цілісності, неушкодженості , проведення повного кількісного контролю – перерахунку; - здійснення контролю за якістю товару.
Пунктом 5.1 договору передбачено, що постачальник не менше ніж за 7 ( сім) робочих днів до дати запланової відправки товару в пункт призначення зобов`язаний надати замовнику засобами поштового зв`язку у порядку , визначеному цим договором: 
- попередньо погоджений робочий зразок товару ( робочий зразок погоджується за зовнішнім виглядом структурним підрозділом Міністерства оборони України або Генерального штабу Збройних Сил України, який сформував потребу на закупівлю та Центральним управлінням контролю якості Міністерства оборони України); 
- декларацію постачальника про відповідність товару за формою, визначеною додатком А2 до ДСТУ ISO/IEC 17050 -1:2006 ; 
- гарантійний лист постачальника щодо відповідності товару медичним вимогам безпеки для здоров`я і життя людини згідно з чинним законодавством України протягом всього гарантійного строку експлуатації та зберігання, при дотриманні споживачем умов та правил експлуатації та зберігання товару; 
- гарантійний лист постачальника щодо взяття на себе зобов`язання протягом гарантійного строку усунути виявлені дефекти у погоджений сторонами строк у разі якщо вони не є наслідком порушення правил експлуатації або зберігання товару; 
- сертифікати відповідності , якщо їх отримання є обов`язковим згідно з діючим законодавством; 
- документ, який визначає повноваження представника постачальника на здійснення представництва під час приймального контролю товару за якістю ( довіреність тощо) ; 
- персональні дані осіб відповідальних представників постачальника для допуску на технічну територію отримувача для передачі товару.
Пунктами 6.5.1 , 6.5 договору передбачено, що здійснення контролю за якістю товару регламентується додатком № 3 до цього договору та складається з наступних етапів: - затвердження контрольного зразка; - приймальний контроль товару за якістю. При проведенні випробування зразки серій товару відбираються в установленому порядку з партії, що постачається, при цьому відібрані зразки товару для проведення випробувань не входять до загальної кількості партії товару та замінюються постачальником на аналогічні.
У відповідності до пункту 6.7 договору після здійснення перевірки товару відповідно до пунктів 6.3, 6.4 договору, у разі відсутності зауважень отримувача до товару, постачальник та отримувач підписують акт приймання товару , що підтверджує перехід права власності на товар від постачальника до отримувача, та передають підписаний акт приймання товару на підпис замовнику, після чого замовник повертає належні екземпляри акту приймання товару постачальнику та отримувачу.
Пунктом 6.8 договору передбачено, що у разі отримання за результатами перевірки товару відповідно до пунктів 6.3, 6.4, 6.5 договору висновку, що свідчить про недотримання постачальником вимог законодавства щодо забезпечення якості товару, що поставляється , постачальник зобов`язаний у строк до 10 ( десяти) календарних днів від дати отримання повідомлення засобами електронної пошти у порядку, визначеному цим договором, відшкодувати усі понесені та документально підтверджені замовником та отримувачем витрати, пов`язані з проведенням перевірки товару, у тому числі із проведенням лабораторного випробування та операціями по підготовці товару до відвантаження/завантаження.
Пунктом 6.9 договору визначено, що у випадку відмови замовника прийняти товар з підстав невідповідності встановленим вимогам постачальник повинен у строк до 5( п`яти ) календарних днів ( або в інший строк, погоджений сторонами) від дати направлення замовником засобами електронної пошти у порядку , визначеному цим договором , повідомлення про повернення товару здійснити заміну товару та вивезти товар неналежної якості. У разі виявлення невідповідності фактично поставленого товару або його частини замовник має право зменшити суму оплати пропорційно вартості товару невідповідної якості, пошкодженого товару та/або пропорційно кількості недопоставленого товару, а постачальник зобов`язаний у строк до 10 ( десяти) календарних днів від дати отримання повідомлення замовника, направленого засобами електронної пошти, відшкодувати усі понесені та документально підтверджені замовником прямі витрати, що виникли у зв`язку із поставкою товару. При цьому строк поставки товару та інші обов`язки постачальника згідно з поданою заявником заявкою на поставку товару не змінюються.
Розділом 7 договору погоджені питання якості та відповідні гарантії, зокрема, постачальник гарантує якість товару, що постачається, його кондиційність, відповідність чинним нормам, вимогам і стандартам , а також вимогам до товару, визначеним у додатку № 3 до цього договору. Товар повинен бути виготовлений згідно з технологічною документацією, затвердженою в установленому порядку. Вимоги щодо якості товару поширюються і на сировину, продукти, з якої виготовлено сам товар.
У відповідності до вимог пункту 7.3 договору, товаром неналежної якості являється товар: - який не відповідає вимогам, визначеним у додатку № 3 до цього договору; - щодо якого відсутні документи, передбачені пунктом 6.3 договору; - щодо якого складено негативний висновок за результатами вхідного контролю якості; - який не відповідає будь – яким іншим вимогам до якості товару, які містяться у цьому договорі або нормативних документах.
Відповідно до пункту 8.7 договору, сторони дійшли до взаємної згоди щодо можливості застосування оперативно – господарських санкцій в порядку, передбаченому статтями 235 та 237 Господарського кодексу України, у разі невиконання чи неналежного виконання зобов`язань, передбачених цим договором.
Відповідно до пункту 2 специфікації визначено, що для цілей Закону України “Про оборонні закупівлі” товар за цим договором - комбінезон спеціальний ( вид 2) для екіпажів бойових машин ( 35810000 -5 : індивідуальне обмундирування ).
Згідно пунктів 4-6 специфікації, ціна договору становить 79 920 000,00 грн., у тому числі ПДВ 20% - 13 320 000,00 грн. Відповідно до пункту 3.1 договору оплата вартості поставленого товару здійснюється замовником подекадно, а саме протягом 10 ( десяти) банківських днів з дня наступного за декадою, протягом якої поставлено товар, на підставі підписаних сторонами та отримувачем відповідних актів приймання товару. У разі проведення оплати за партію товару на умовах часткової попередньої оплати остаточний розрахунок за партію поставленого товару здійснюється замовником протягом 10 ( десяти) банківських днів з моменту підписаний відповідного акту приймання товару, за умов відсутності будь -яких зауважень до товару з боку замовника та/або отримувача.
В розділі 5 специфікації сторонами закріплені терміни поставки товару, а саме : - 4 тисячі комплектів – до 29.02.2024 року ; - 10 тисяч комплектів – до 31.03.2024 року; - 6 тисяч комплектів - до 30.04.2024 року. Датою поставки товару вважається дата вказана отримувачем у повідомленні , що оформлене та підписане відповідно до додатку 1 до Порядку здійснення контролю за якістю речового майна, що постачається для потреб Збройних Сил України (пункт 1 розділу ІІ), затвердженого наказом Міністерства оборони України від 19 липня 2017 року № 375, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2017 року за № 1461/31329.
Додатком № 2 до договору сторони погодили типову форму заявки на поставку товару.
Додатком № 3 до Державного контракту ( договору), сторонами визначені вимоги до товару та порядок здійсненню контролю за якістю товару.
Пунктами 4-6 додатку № 3 встановлено , що товар, що не відповідає вимогам, встановленим у нормативній або/та технічній документації на товар, та контрольному зразку, прийманню не підлягає. Приймальний контроль товару за якістю здійснюється представниками структурного підрозділу Міністерства оборони України – Центрального управління контролю якості та замовника ( у разі присутності) у місцях його здачі. Усі роботи з проведення випробувань щодо якості товару виконуються у незалежних органах з оцінки відповідності та/або випробувальних лабораторіях ), та здійснюються за рахунок постачальника.
Пунктом 7 додатку № 3 до Державного контракту передбачено , що товар виготовляється та постачається без поділу на ґатунки , при цьому повинен відповідати вимогам, що пред`являються до виробів першого ґатунку. 
У відповідності до пункту 7.1 додатку № 3 до Державного контракту, постачальник зобов`язаний, до початку приймального контролю товару за якістю, здійснити вхідний контроль, яким передбачена перевірка матеріалів, що призначені для виготовлення товару, у випробувальній лабораторії на відповідність вимогам нормативної або технічної документації. Якщо за результатами лабораторних випробувань встановлено невідповідність матеріалів вимогам нормативної або/та технічної документації, постачальник зобов`язаний замінити такі матеріали.
Згідно вимог пункту 7.2 додатку № 3 , для здійснення приймального контролю товару за якістю постачальник зобов`язаний надати представнику Центрального управління не менше двох зразків товару, які перевірені у випробувальній лабораторії на відповідність вимогам нормативної або/та технічної документації і опломбовані нею, та супровідні документи до них. Обсяг перевірки зразків товару у випробувальній лабораторії на відповідність вимогам нормативної або/та технічної документації визначається Міністерством оборони України. У разі відсутності обсягу перевірки зразки товару перевіряються на повну відповідність вимогам нормативної або/та технічної документації. Якщо за результатами перевірки виявлено невідповідність зразків товару вимогам нормативної або/та технічної документації та зразку – еталону, комісія не затверджує їх та складає акт з переліком зауважень.
Пунктом 7.3 додатку № 3 до Державного контракту закріплено , що приймальний контроль товару за якістю складається з наступних етапів: - перевірка зразків товару у випробувальній лабораторії; - технічний огляд товару.
Для перевірки відповідності товару вимогам нормативної або/та технічної документації у випробувальній лабораторії застосовується вибірковий контроль партії товару. Вибірка проводиться шляхом простого випадкового відбирання (додатково повинна виконуватись пропорційність виробів у виборці за зростом та розмірами) від кожної пред`явленої партії товару, зазначеної в оголошенні.
Обсяг вибірки зразків товару із партії товару для перевірки у випробувальній лабораторії визначаються ДСТУ ISO 2859 -1 -2001 “Статистичний контроль. Вибірковий контроль за альтернативною ознакою. Частина 1. Плани вибіркового контролю, визначені приймальним рівнем якості для послідовного контролю партій”. Для перевірки відповідності товару вимогам нормативної та/або технічної документації у випробувальній лабораторії застосовується одноступінчастий тип вибіркового контролю за альтернативною ознакою, Основним є S -2 спеціальний рівень контролю.
Пунктом 7.3.3 додатку № 3 до Державного контракту передбачено , що постачальник зобов`язаний до початку здійснення технічного огляду товару надати затверджений контрольний зразок. Під час технічного огляду товару замовник (у разі присутності) та представник Центрального управління перевіряють пакування, маркування, зовнішній вигляд, конструкцію , комплектність, лінійні виміри товару на відповідність вимогам нормативної та/або технічної документації і контрольному зразку, а також за необхідності перевіряється функціональність/ справність (працездатність) зразків товару та комплектуючих шляхом їх розгортання і встановлення (намети, душова установка – котел швидкісного нагріву води тощо)/ вмикання ( навушники спеціальні тощо).
Для здійснення технічного огляду застосовується вибірковий контроль партії товару. Вибірка проводиться шляхом простого випадкового відбирання (додатково повинна виконуватись пропорційність виробів у вибірці за зростом та розмірами) від кожної пред`явленої партії товару, зазначеної в оголошенні. Обсяг вибірки зразків із партії товару для перевірки, приймальне та бракувальне числа та порядок здійснення відбору визначаються ДСТУ ISO 2859 -1 -2001, якщо інше не передбачено нормативною та/або технічною документацією на предмет постачання.
Додатком № 3.1 до Державного контракту ( договору) про закупівлю № 5/01 – 24-РМ від 18.01.2024 року, затверджена типова форма Зразка ярлика контрольного зразка товару.
Додатком № 4 до Державного контракту ( договору) про закупівлю № 5/01 – 24 –РМ від 18.01.2024 року погоджена форма, за якою має складатись акт приймання товару.
Додатком № 5 до Державного контракту ( договору) про закупівлю № 5/01 – 24 –РМ від 18.01.2024 року, погоджені санкційні застереження .
Позивачем до матеріалів позовної заяви надані Акти приймального контролю товару за якістю, а саме: - № 47 від 29 квітня 2024 року; - № 7 від 25 березня 2024 року; - № 2/1 від 02 березня 2024 року; - № 4/6 від 29 лютого 2024 року; - № 2 від 29 лютого 2024 року.
Так, відповідно до Акту № 47 приймального контролю товару за якістю, із партії 1000 одиниць, перевірено 80 штук товару та вказано, що приймальне число відповідно до ДСТУ ISO 2859 -1 -2001 становить 5, бракувальне число 6; в колонці “забраковано” - 1 000 одиниць продукції ; - Акт № 7 від 25 березня 2024 року приймального контролю товару за якістю – партія становить 1430 комплектів , перевірено на предмет технічного огляду – 125 одиниць товару та вказано, що приймальне число відповідно до ДСТУ ISO 2859 -1 -2001 становить 7 одиниць , бракувальне число – 8 одиниць; в колонці “забраковано” - 1430 одиниць продукції; - Акт № 4/6 приймального контролю товару за якістю від 29 лютого 2024 року, із партії 4000 одиниць, перевірено 200 комплектів, виявлено – 11 бракованих одиниць товару та вказано , що забракована кількість товару - 4 000 одиниць; - Акт № 2 приймального контролю товару за якістю від 29 лютого 2024 року , із партії 2000 комплектів загальна кількість відібраних зразків для дослідження не вказана, у рядку таблиці “забраковано” - 2000 одиниць товару; - Акт № 2/1 приймального контролю товару за якістю від 02 березня 2024 року, із партії 2000 комплектів загальна кількість відібраних зразків для дослідження не вказана, у рядку таблиці “забраковано” - 2000 одиниць товару.
Приймання товару здійснено отримувачами без зауважень і перехід права власності на товар відбулося за актами приймального контролю товару за якістю: №14/4 від 26.02.2024, №1 від 29.02.2024, №6 від 28.02.2024, №22 від 12.03.2024, №11 від 28.03.2024, №16 від 30.03.2024, №34/22 від 29.03.2024, №9/23 від 29.03.2024, №7/1 від 05.04.2024, №12 від 22.04.2024, №13 від 25.04.2024, №65 від 03.05.2024, по яким не встановлено будь яких невідповідностей по якості та кількості. Поставка товару відбувалась саме по зазначеним актам:
1) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 26.02.2024 № 14/4, який складено представником Центрального управління контролю якості Шарової О.О. у присутності представника постачальника Горбенко Р.Л., було прийнято товар у кількості 578 одиниць, повернуто для усунення дефектів 5 одиниць. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю від 26.02.2024 № 14/4, згідно якого дефекти усунуто в процесі приймання. Прийнятий товар за якістю в кількості 578 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ). 
2) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 29.02.2024 № 1, який складено представником Центрального управління контролю якості Петрученко І.І., Анащенко В.О. у присутності представника постачальника Сперкача В.А., було прийнято товар у кількості 578 одиниць, повернуто для усунення дефектів 0 одиниць. Прийнятий товар за якістю в кількості 578 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ). 
3) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 28.02.2024 №6, який складено представником Центрального управління контролю якості ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у присутності представника постачальника ОСОБА_5 , було прийнято товар у кількості 570 одиниць, повернуто для усунення дефектів 0 одиниць. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю. Забракування чи повернення товару для усунення недоліків Позивачем не здійснювалось. Прийнятий товар за якістю в кількості 570 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_3 (229 ОЦЗ) ( АДРЕСА_3 ). 
4) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 12.03.2024 №2/2, який складено представником Центрального управління контролю якості ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 у присутності представника постачальника ОСОБА_7 , було прийнято товар у кількості 2000 одиниць, повернуто для усунення дефектів 6 одиниць. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю. Невідповідності усунуті в ході приймального контролю товару за якістю. Прийнятий товар за якістю в кількості 2000 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад 229 ОЦЗ. 
5) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 28.03.2024 №11, який складено представником Центрального управління контролю якості ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у присутності представника постачальника ОСОБА_5 , було прийнято товар у кількості 2002 одиниць, повернуто для усунення дефектів 4 одиниці. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю. Невідповідності усунуті під час приймального контролю товару за якістю. Прийнятий товар за якістю в кількості 2002 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_3 (229 ОЦЗ) ( АДРЕСА_3 ). 
6) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 30.03.2024 №16 (додається), який складено представником Центрального управління контролю якості ОСОБА_8 , у присутності представника постачальника ОСОБА_9 , було прийнято товар у кількості 1422 одиниць. Забракування чи повернення товару для усунення недоліків Позивачем не здійснювалось. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю. Прийнятий товар за якістю в кількості 1422 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ). 
7) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 29.03.2024 № 34/22 (додається), який складено представником Центрального управління контролю якості ОСОБА_10 у присутності представника постачальника ОСОБА_11 , було прийнято товар у кількості 2422 одиниць, повернуто для усунення дефектів 0 одиниць. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю, згідно якого дефекти не виявлено. Прийнятий товар за якістю в кількості 2422 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ). 
8) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 29.03.2024 №9/23, який складено представником Центрального управління контролю якості ОСОБА_12 у присутності представника постачальника ОСОБА_13 , було прийнято товар у кількості 6000 одиниць, повернуто для усунення дефектів 1 одиниця. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю. Товар з невідповідностями був замінений на товар належної якості під час приймального контролю товару за якістю. Невідповідності усунуті під час приймального контролю товару за якістю. Прийнятий товар за якістю в кількості 6000 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_4 ( АДРЕСА_1 ). 
9) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 05.04.2024 №7/1, який складено представником Центрального управління контролю якості ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у присутності представника постачальника ОСОБА_14 ,, було прийнято товар у кількості 1430 одиниць, повернуто для усунення дефектів 0 одиниць. Недоліки відсутні. Прийнятий товар за якістю в кількості 1430 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_3 (229 ОЦЗ) ( АДРЕСА_3 ). 
10) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 22.04.2024 №12, який складено представником Центрального управління контролю якості Шевчука Я.Р. у присутності представника постачальника Зорніка В.В, було прийнято товар у кількості 571 одиниць, повернуто для усунення дефектів 4 одиниці. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю. Невідповідності усунуті під час приймального контролю товару за якістю. Прийнятий товар за якістю в кількості 571 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_3 (229 ОЦЗ) (м.Київ). 
11) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 25.04.2024 №13, який складено представником Центрального управління контролю якості Шевчука Я.Р. у присутності представника постачальника ОСОБА_15 , було прийнято товар у кількості 857 одиниць, повернуто для усунення дефектів 5 одиниці. Детальна інформація про дефекти (невідповідності) зазначена в тексті акту приймального контролю товару за якістю. Невідповідності усунуті під час приймального контролю товару за якістю. Прийнятий товар за якістю в кількості 857 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_3 (229 ОЦЗ) (м.Київ). 12) відповідно до акту приймального контролю товару за якістю від 03.05.2024 №65 (додається), який складено представником Центрального управління контролю якості Петрученко І. у присутності представника постачальника Сперкача В., було прийнято товар у кількості 1000 одиниць, повернуто для усунення дефектів 0 одиниць. Недоліки не виявлені. Прийнятий товар за якістю в кількості 1000 комплектів підлягає відвантаженню на речовий склад військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ). 
Під час кожного приймального контролю товару за якістю здійснено відбір зразків товару, в актах зазначені дати та номери актів відбору зразків. Відібрані зразки товару перевірені на відповідність вимогам нормативної та/або технічної документації відповідною випробувальною лабораторією, зазначено номер та дату протоколу випробувань, інформацію про що також відображено у кожному акті приймального контролю за якістю.
Вказані обставини справи встановлені також й апеляційним судом.

Мотиви рішення суду першої інстанції.
Суд встановив, що ТОВ “МІК” належним чином виконало зобов`язання щодо поставки якісного товару з дотриманням стандартів (ДСТУ ISO 2859-1-2001). Це підтверджується низкою актів приймального контролю за якістю (за період з лютого по травень 2024 року), згідно з якими товар був прийнятий отримувачами без зауважень, а право власності перейшло до замовника. У випадках виявлення дефектів під час приймання, вони усувалися постачальником або товар замінювався в процесі контролю, що відповідало умовам контракту.
Позивач нарахував штраф, виходячи з вартості цілих партій товару (34 731 900,00 грн), які він вважав неякісними, проте, згідно з актами контролю, фактично було забраковано лише 43 комплекти (або 68 одиниць за іншими даними).
Перевірка проводилася лише щодо відібраних зразків, а не всієї партії. Висновки замовника про бракування всієї партії на підставі лише вибіркового контролю декількох одиниць суд визнав такими, що суперечать умовам Державного контракту (зокрема п. 6.5.1).
Суд вказав, що позивач помилково ототожнив два види зобов`язань: поставку неякісного товару та порушення термінів поставки. Відповідно до ст. 231 Господарського кодексу України, штраф у розмірі 20% нараховується від вартості саме неякісних товарів, а не всієї партії, щодо якої виникли зауваження під час вибіркового контролю.
Також, суд застосував до спірних відносин спеціальну позову давність у шість місяців, передбачену ч. 8 ст. 269 Господарського кодексу України для позовів щодо поставки товарів неналежної якості. Оскільки останній акт приймального контролю, на який посилався позивач, датований 29.04.2024, строк звернення до суду сплив 10.01.2025. Позовна заява була подана лише 16.05.2025, тобто з пропуском спеціального строку давності.

Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції
Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову з таких мотивів.
У відповідності до положень статті 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець ( постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк ( строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
Нормативно обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги про стягнення суми штрафу у розмірі 6 946 380, 00 грн позивач посилається на статті 549, 624 Цивільного кодексу України, частину 2 статті 231 Господарського кодексу України та пункт 8.4 Державного контракту (договору).
Статтею 549 Цивільного кодексу України унормовано, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Згідно ст. 230 Господарського кодексу України, який діяв на момент виникнення спірних правовідносин штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.
Відповідно до положень статті 231 Господарського кодексу України ( в редакції що діяла станом на 27 серпня 2025 року), у разі якщо порушено господарське зобов`язання , в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: - за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів ( робіт, послуг).
За приписами статті 624 Цивільного кодексу України, якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.
У відповідності до вимог пункту 8.4 Державного контракту (договору) про закупівлю № 5/01- 24 – РМ від 18.01.2024 року, у разі застосування пені/ штрафу постачальник зобов`язаний сплатити суму пені/ штрафу протягом 30 ( тридцяти) банківських днів від дати направлення замовником письмового повідомлення постачальнику. Сплата пені/ штрафів не звільняє постачальника від виконання умов цього договору. Штраф, пеня за несвоєчасне/ неякісне постачання товару нараховується постачальнику за весь період прострочення до моменту належного виконання зобов`язання.
При проведенні приймання товару за якістю сторони керувались Порядком здійснення контролю за якістю речового майна, що постачається для потреб Збройних Сил України, який затверджений наказом Міністерства Оборони України № 375 від 19 липня 2017 року, а також Додатком №3 до договору. 
Відповідно до Порядку здійснення контролю за якістю речового майна, що постачається для потреб Збройних Сил України № 375 від 19 липня 2017 року, постачальник до початку поставки товару перевіряє у випробувальній лабораторії зразки товару на відповідність вимогам технічної документації згідно з обсягом перевірки. З метою перевірки та затвердження контрольних зразків товарів органом контролю утворюється комісія з перевірки контрольних зразків товару, у складі не менше трьох осіб, склад якої затверджується керівником органу контролю.
Розділом ІV Порядку визначено, що приймальний контроль товару за якістю здійснюється в два етапи: перевірка зразків товару у випробувальній лабораторії та технічний огляд товару.
Під час приймального контролю товару за якістю представники органу контролю за участю представника постачальника здійснюють відбір зразків із партії товару для їх перевірки у випробувальній лабораторії на відповідність вимогам технічної документації згідно з обсягом перевірки.
У разі не визначення обсягу перевірки органом військового управління, уповноваженим на розроблення ТС Міноборони відібрані зразки товару перевіряються у випробувальній лабораторії на повну відповідність вимогам технічної документації. Відібрана кількість зразків товару для проведення лабораторних випробувань не входить до загальної кількості товару у партії, що постачається та має бути врахована постачальником.
Під час технічного огляду товару представник органу контролю перевіряє пакування, маркування, зовнішній вигляд, конструкцію, комплектність, лінійні виміри та функціональність зразків товару на відповідність вимогам технічної документації та затвердженому контрольному зразку. Обсяг вибірки товару для перевірки визначається відповідними національними стандартами щодо контролю якості згідно з умовами договору.
Якщо за результатами приймального контролю товару за якістю виявлено невідповідність в партії або частини партії вимогам технічної документації, приймання товару не здійснюється. Невідповідності товару в партії або частині партії вимогам технічної документації зазначаються в акті приймального контролю товару за якістю.
Повторний приймальний контроль товару за якістю партії або частини партії товару проводиться відповідно до цього Порядку у разі заміни товару в партії, частини партії на інший товар, в іншому випадку проводиться повторний технічний огляд товару. Результати приймального контролю товару за якістю оформлюються актом приймального контролю товару за якістю.
З аналізу актів приймального контролю товару за якістю, наданих позивачем слідує , що перевірка відбувалась відносно відібраних зразків товару, а не усієї партії товару. При цьому тільки частина відібраних зразків не відповідала вимогам по якості, про що й було зазначено у цих актах.
Позивач вказує про те, що невідповідність певної частини партії товару вимогам якості призводить до того, що неякісним є уся партія товару. Водночас, зі змісту складених Актів приймального контролю за якістю, на які посилається позивач, вбачається, що у Актах фіксується окремо кількість товару, яка виявилась такою, що не відповідає вимогам по якості, а також зазначається загальна партія товару.
Крім того, в самих актах зазначено про те, що недоліки були усунуті під час приймання, що вказує на їх незначний характер.
З огляду на зміст Порядку, у Акті приймального контролю зазначаються невідповідності товару в партії або в частині партії. При цьому невідповідність частини партії вимогам по якості призводить до неприйняття усієї партії. Обсяг вибірки зразків товару із партії товару для перевірки у випробувальній лабораторії визначаються ДСТУ ISO 2859 -1 -2001 «Статистичний контроль. Вибірковий контроль за альтернативною ознакою. Частина 1. Плани вибіркового контролю, визначені приймальним рівнем якості для послідовного контролю партій». 
Апеляційний суд наголошує, що позивач безпідставно визначає неякісною усю партію товару за умови, що перевірені були лише відібрані зразки, частина з яких виявилася неякісною. При цьому підстави стверджувати, що у цьому випадку уся партія є неякісною відсутні.
Нарахування штрафу на усю партію товару суперечить статті 549 Цивільного кодексу України, відповідно до якої штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми саме невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання, а не від загальної суми товари, партії товару, а також статті 231 Господарського кодексу України відповідно до якої штраф у розмірі двадцяти відсотків може бути стягнуто лише від вартості неякісних (некомплектних) товарів ( робіт, послуг).
Також апеляційним судом враховується, що умовами Державного контракту передбачено , що приймання товару здійснюється після перевірки отримувачем, замовником особисто та/або із залученням третьої особи товару на відповідність технічним вимогам до даного виду товару та вимогам нормативної документації ( пункт 6.4 договору).
Пунктом 6.7 Державного контракту (договору) закріплено, що після здійснення перевірки товару відповідно до пунктів 6.3, 6.4 договору, у разі відсутності зауважень отримувача до товару, постачальник та отримувач підписують акт приймання товару, що підтверджує перехід права власності на товар від постачальника до отримувача, та передають підписаний акт приймання товару на підпис замовнику, після чого замовник повертає належні екземпляри акту приймання товару постачальнику та отримувачу.
У відповідності до пункту 4.7 Державного контракту, право власності на товар переходить від постачальника до отримувача після прийняття отримувачем товару та підписання всіх документів згідно з розділом 6 цього договору.
Згідно з розділом 6 Державного контракту, товар за кількістю поставляється отримувачу після приймального контролю ( якості) представниками Центрального управління контролю якості Міністерства оборони України.
Матеріалами справи, а саме Актами №14/4 від 26.02.2024, №1 від 29.02.2024, №6 від 28.02.2024, №22 від 12.03.2024, №11 від 28.03.2024, №16 від 30.03.2024, №34/22 від 29.03.2024, №9/23 від 29.03.2024, №7/1 від 05.04.2024, №12 від 22.04.2024, №13 від 25.04.2024, №65 від 03.05.2024 підтверджується прийняття позивачем товару за договором у обсягах, визначених специфікацією. 
Тому доводи позивача про поставку товару неналежної якості сприймаються апеляційним судом критично з огляду на те, що позивачем було прийнято усю партію товару за договором.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем визнано неякісними 43 комплекти товару. 
Ціна за одиницю відповідно до п. 1 Специфікації (додаток 1 Договору) становить – 3333,00 грн., 43*3333,00 = 143 319,00 / 100 * 20 = 28 663,8 грн. 
Відтак, обґрунтованою є сума штрафу у розмірі 28 776,00 грн. В іншій частині позовних вимог слід відмовити у зв?язку з необґрунтованістю.

Щодо строку позовної давності
Позивач просив застосувати до постачальника відповідальність, передбачену частиною 2 статті 231 Господарського кодексу України.
Згідно частини 8 статті 269 Господарського кодексу України позови, що випливають з поставки товарів неналежної якості, можуть бути пред`явлені протягом шести місяців з дня встановлення покупцем у належному порядку недоліків поставлених йому товарів.
За висновками Верховного Суду у справі № 911/1205/18 від 01.08.2019 року, передбачені статтями 680 Цивільного кодексу України та частиною 8 статті 269 Господарського кодексу України, строки позовної давності за своєю правовою природою є різними, визначений частиною 8 статті 269 Господарського кодексу України строк стосується договору поставки.
При визначенні строку позовної давності у господарській справі № 908/1474/25 суд врахував дати складання актів приймального контролю товару , надані позивачем ( останній акт № 47 від 29.04.2024 року) , дату формування претензії від 16.05.2024 року та дату відповіді № 02 від 03.07.2024 року постачальника на претензію замовника.
Апеляційний суд погоджується з висновками суду про те, що враховуючи приписи частини 8 статті 269 Господарського кодексу України, позивач повинен був звернутися з позовною заявою про стягнення суми штрафу, нарахованого відповідно до положень статті 231 Господарського кодексу України протягом шести місяців з дня встановлення замовником у належному порядку недоліків поставлених йому товарів – до 10.01.2025 року включно.
Фактично, позовна заява сформована позивачем в системі “Електронний суд” - 16.05.2025 року (зареєстрована в канцелярії Господарського суду Запорізької області – 19 травня 2025 року), тобто з порушенням спеціального строку давності.
Частинами 3 та 4 статті 267 Цивільного кодексу України встановлено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленої до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
Слід зазначити що за змістом частини першої статті 261 Цивільного кодексу позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. 
Відтак, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості.
Враховуючи те, що колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення позовної заяви в частині 6 917 604,00 грн, тому до спірних відносин позовна давність в цій частині застосуванню не підлягає.
З огляду на викладені обставини, апеляційний суд вважає правомірним застосувати позовну давність, передбачену частиною 8 статті 269 Господарського кодексу України, та відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав пропуску вказаного строку щодо штрафу у розмірі 28 776,00 грн.
Апеляційний суд не приймає доводи скаржника про те, що у період дії воєнного стану строки позовної давності продовжуються на строк його дії, а тому позивачем строк не пропущений, з огляду на таке.
Так, 24.02.2022 Указом Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” № 64/2022 від 24.02.22р., затвердженим Законом України від 24.02.22р. № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан, який триває і на даний час.
У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України “Про затвердження Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану (пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України).
Колегія суддів зазначає, що норми Цивільного кодексу України щодо строків давності у спірному випадку не застосовуються, оскільки зупинення на строк дії воєнного стану стосується перебігу строків позовної давності лише визначених Цивільним кодексом України, а не строків, встановлених Господарським кодексом України. Прикінцеві положення Господарського кодексу України не містять відповідних положень щодо продовження чи зупинення перебігу строків позовної давності, зокрема, передбачених частиною 8 статті 269 Господарського кодексу України. 
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 275 та статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За викладених обставин, колегія суддів суду апеляційної інстанції вважає, що у відповідності до ст. 276 ГПК України апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.
Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, судові витрати, понесені у зв`язку із апеляційним оскарженням, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на заявника у скарзі і відшкодуванню не підлягають. 
Керуючись ст. ст. 269, 275, 276, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" на рішення Господарського суду Запорізької області від 23.12.2025 у справі № 908/1474/25 - залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Запорізької області від 23.12.2025 у справі № 908/1474/25 – залишити без змін.
Судові витрати за подання апеляційної скарги на рішення суду покласти на заявника апеляційної скарги.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено і підписано 27.04.2026.

Головуючий суддя Я.С. Золотарьова

Суддя О.І. Кучеренко

Суддя  Ю.В. Фещенко