Справа № 939/1622/26

ПОСТАНОВА
Іменем України

17 червня 2026 року	селище Бородянка	

Суддя Бородянського районного суду Київської області Стасенко Г.В., за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Бородянського районного суду Київської області у селищі Бородянці Бучанського району Київської області по вул. Шевченка, 3 справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП, яка надійшла з відділу поліції № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, відносно ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Клавдієве Бородянського району Київської області, громадянина України, непрацюючого, має інвалідність 3-ї групи, який проживає по АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, 16 травня 2026 року, приблизно, о 16-й годині 30 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи в алкогольному сп`янінні, на неодноразову вимогу працівників поліції пред`явити документи для встановлення особи, категорично відмовився виконувати законну вимогу згідно з ч. 2 ст. 32 Закону України "Про Національну поліцію", при цьому нецензурно виражався у бік військовослужбовців РТЦК та СП та погрожував їм і їхнім сім`ям. Подія трапилась у селищі Клавдієво-Тарасове Київської області. 
При розгляді справи ОСОБА_1 пояснив, що 16 травня 2026 року у селищі Клавдієво-Тарасове він йшов у напрямку електрички, його зупинили двоє поліцейських та шість працівників ТЦК і запитали його документи; у нього при собі документів, які посвідчують його особу не було, про що він відразу повідомив працівникам поліції; після цього поліцейські помістили його в патрульний автомобіль та повезли до ІНФОРМАЦІЯ_2 , де йому стало зле, оскільки його головою вдарили об елементи автомобіля; йому викликали швидку медичну допомогу; також зазначив, що він ніякого опору працівникам поліції не чинив, ніяких погроз не висловлював, при цьому визнав, що документи, дійсно, не пред`явив, оскільки їх при собі не мав.
Як убачається з копії протоколу АЗ № 082109 про адміністративне затримання, 16 травня 2026 року, о 16-й годині 30 хвилин, ОСОБА_1 був затриманий у зв`язку з встановленням особи та припиненням правопорушення. 
Відповідно до рапорту ПОГ СВГ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП у Київській області Володимира Мацкевича від 16 травня 2026 року, 16 травня 2026 року, при відпрацюванні Бучанського району разом з працівниками ІНФОРМАЦІЯ_3 у АДРЕСА_2 був зупинений громадянин ОСОБА_1 , який у категоричній формі відмовився надавати документи для встановлення особи, у зв`язку з чим до нього було застосовано фізичну силу та спец-кайданки; він був доставлений до ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Оцінюючи досліджені докази, суддя приходить до такого висновку.
Статтею 185 КУпАП передбачена відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.
Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
За змістом ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи записів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. 
Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.
Положеннями статті 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого ст. 185 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона і відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки та суспільні відносини у сфері державного управління.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженні або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких самих дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.
Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 973045 від 16 травня 2026 року, ОСОБА_1 категорично відмовився на вимогу працівників поліції пред`явити документи для встановлення особи.
Як стверджував під час розгляду справи ОСОБА_1 , він відразу визнав та повідомив працівникам поліції, що у нього відсутні при собі документи, що посвідчують його особу, а тому він не має можливості їх на місці пред`явити. 
Такі дії не можуть розцінюватися як злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.
Пунктом 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо в діях особи відсутній склад адміністративного правопорушення.
Оцінюючи викладене, суддя вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП, відносно ОСОБА_1 необхідно закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Керуючись п. 1 ст. 247, ст. 284 КУпАП, 

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбаченест. 185 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд Київської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя	Геннадій СТАСЕНКО