Справа № 643/22276/25
Провадження № 2/643/2762/26 

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2026   м. Харків
Салтівський районний суд міста Харкова у складі
головуючого судді - Олійника О.О.,
за участю секретаря судового засідання - Новакової Т.С.,
представника позивача – адвоката Дерев`янченка Я.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
15 грудня 2025 року ОСОБА_1 через представника - адвоката Дерев`янченка Я.Ю. звернулась до Салтівського районного суду міста Харкова з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в три місяця з часу набрання рішенням суду законної сили.
В обґрунтування позовних вимог зазначила, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла громадянка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті спадкодавця залишився заповіт на її ім`я/, про який стало відомо лише у листопаді 2025 року. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та який діє і на теперішній час. Зазначені обставини змусили її, яка мешкала у місті Харків, після 24 лютого 2022 року, з метою уникнення ризику загибелі або отримання шкоди для здоров`я виїхати за межі країни. Відповідно до відмітки у паспорті вона перетнула державний кордон ІНФОРМАЦІЯ_3 через прикордонний пункт Шегині, про що у паспорті для поїздок за кордон, міститься відповідна відмітка та у подальшому перебувала за кордоном до 15 листопада 2025 року. Відповідна інформація також підтверджується Довідкою Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України №19/96519-25-Вих від 05.12.2025 року. У зв`язку з тим, що смерть ОСОБА_2 наступила в той час коли вона була за кордоном, та вона не була близьким родичем по відношенню до спадкодавця, останнім часом спілкування з урахуванням територіальної віддаленості, відбувалося не часто. Окрім цього на спілкування впливав режим її роботи, яка винаймалась на морську службу на круїзні лайнери. Згідно Довідки про морську службу від 28 вересня 2025 року вона служила на борту судна «Ароя» під керівництвом компанії «Ред Сі Круїз Менеджмент» на посаді персоналу з обслуговування сцени з зазначенням «Дата посадки» на судно 15 листопада 2024 року, «Дата висадки» з судна 28 вересня 2025 року. В листопаді 2025 року у неї виникла можливість приїхати до України до м. Харків, де вона дізналась про смерть своєї знайомої сусідки ОСОБА_2 - спадкодавця. Поховання померлої відбувалося за допомогою сусідів по дому, так як померла немала жодних родичів. Також сусіди повідомили про наявність складеного на її ім`я заповіту та у подальшому віддали його їй. Про існування заповіту вона до цього часу не знала. З метою з`ясування інформації щодо подальшого оформлення спадкових прав, 25 листопада 2025 року вона звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболєвої А.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на її ім`я після смерті спадкодавця ОСОБА_2 . За результатами розгляду заяви їй було відмовлено у задоволенні заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини та ненаданням доказів постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та видано Постанову про відмову у Вчинені нотаріальної дії від 27.11.2025 року № 134/02-31. Дані обставини змусили позивача звернутись до суду.
22 грудня 2025 року ухвалою суду відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.
12 лютого 2026 року через систему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Дерев`янченка Я.Ю. надійшло клопотання про витребування доказів, в якому останній просить суд витребувати у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Соболєвої А.В. (61115, м. Харків, пр-т Олександрівський , буд. 81, прим. 27) копію спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Здійснити розгляд клопотання за відсутністю позивача та його представника.
В обґрунтування клопотання зазначив, що під час розгляду справи потрібно дослідити коло спадкоємців за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 громадянки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначена інформація (документи) міститься в матеріалах спадкової справи Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболєвої А.В. відкритою після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до ст. 8 Закону України «Про нотаріат», зазначена інформація є нотаріальною таємницею, а тому отримати дані докази самостійно немає можливості.
Ухвалою суду від 12.02.2026 клопотання представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Дерев`янченка Я.Ю. про витребування доказів задоволено. Витребувано від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Соболєвої А.В. належним чином завірену копію спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
18.03.2026 на адресу суду через систему «Електронний суд» від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Соболєвої А.В. надійшла належним чином завірена копія спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою суду від 31.03.2026 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заві. Проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечував. Надав пояснення.
Представник відповідача у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, на підтвердження чого в матеріалах справи наявні довідки про доставку електронного документа, що свідчить про належне його повідомлення, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Відзив на позов не подав.
Згідно п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи.
Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надала, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача.
Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, суд розглядає справу за відсутності відповідача та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Вислухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками судового процесу докази, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.
Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Як зазначає позивач, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла громадянка ОСОБА_2 , яка доводилась їй сусідкою, близькою родичкою вона не була.
Факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 26 січня 2024 року.
Померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на випадок своєї смерті зробила розпорядження: все майно, де б воно не було і з чого б не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті і на що вона матиме право за законом, заповідає громадянці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . 
Даний факт підтверджується заповітом від 14 вересня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Голуб А.І., який зареєстрований в реєстрі за № 614.
Як зазначає позивач, близькою родичкою померлій вона не була. Смерть ОСОБА_2 наступила в той час коли вона була за кордоном, та вона не була близьким родичем по відношенню до спадкодавця, останнім часом спілкування з урахуванням територіальної віддаленості, відбувалося не часто. Окрім цього на спілкування впливав режим її роботи, яка винаймалась на морську службу на круїзні лайнери. В листопаді 2025 року у неї виникла можливість приїхати до України до м. Харків, де вона дізналась про смерть своєї знайомої сусідки ОСОБА_2 .
З метою з`ясування інформації щодо подальшого оформлення спадкових прав, позивач 25 листопада 2025 року звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболєвої А.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на своє ім`я після смерті спадкодавця ОСОБА_2 .
Проте, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболєва А.В. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.11.2025, згідно якої позивачу було відмовлено у задоволенні заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_2 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини та ненаданням доказів постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини
З матеріалів спадкової справи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , не проживала зі спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини та не звернулась до нотаріуса протягом строку встановленого законом для прийняття спадщини з відповідною заявою про її прийняття. Документи, які підтверджують факт постійного проживання зі спадкодавцем, ОСОБА_1 нотаріусу не надала.
Також, з матеріалів спадкової справи також вбачається, що інших спадкоємців, які прийняли спадщину, немає.
Позивач вважає цю постанову неправомірною та такою, що порушує її права. Причина пропущення строку є необізнаність позивача про смерть ОСОБА_2 та складання на неї заповіту. Позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не проживала зі спадкодавцем на момент смерті, а тому об`єктивно не могла знати про наявність складеного не її ім`я заповіту. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК).
Згідно зі ч. 1 ст. 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
За правилами ст. 1223 ЦК право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
За правилами ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ст. 1269 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК).
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.
Відповідно до ст. 1272 ЦК якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи.
При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Причини пропуску позивачем вказаного строку, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно малаперешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини.
Так, загальновідомим є факт того, що 24 лютого 2022 розпочалася військова агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, який був продовжений наступними Указами Президента України і триває до цього часу.
Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор.
На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24 лютого 2022 року, що є загальновідомою обставиною, перебування позивача за кордоном, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
За таких обставин, наявність встановлених судом обставин у своїй сукупності свідчить про те, що у позивача дійсно були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, складну безпекову ситуацію в Україні, зокрема у м. Харкові та області, що викликана військовою агресією рф проти України, яка безумовно мала вплив на нормальну життєдіяльність позивача, перебування позивача за кордоном, суд дійшов висновку, що позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. 259, 263-265, 273, 354, 355,380 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк тривалістю в три місяця з моменту набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.
Позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .
Відповідач – Харківська міська рада, ЄДРПОУ 04059243, м. Харків, майдан Конституції, 7.
Повний текст заочного рішення складений та підписаний 24 червня 2026 року.
Суддя - О.О. Олійник