Справа №468/1508/26 
3/468/335/26

БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2026 суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Гапєєва Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Баштанського районного відділу поліції Головного управління поліції в Миколаївській області про притягнення до ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 89 КУпАП,
В С Т А Н О В И В:
03.06.2026 о 18 год 30 хв на вул. Лазурній в с. Явкіне Баштанського району Миколаївської області ОСОБА_1 жорстоко поводився з твариною, а саме: знущався над великою рогатою худобою, наніс удари металевим предметом, що завдало тварині фізичного болю, страждань, проте не спричинило каліцтва чи загибелі, чим порушив Закон України «Про захист тварин від жорстокого поводження» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.89 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся належним чином. Надав заяву про розгляд справи за його відсутності, також зазначив, що вину у вчиненому визнає.
Дослідивши всі зібрані по справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з врахуванням всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. 
Відповідно до змісту вимог ст.245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст. 1 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» жорстоке поводження з тваринами - знущання над тваринами, у тому числі безпритульними, що спричинило їх мучення, завдало їм фізичного болю, страждань, у тому числі спричинило тілесні ушкодження, каліцтво чи загибель, нацьковування тварин одна на одну та на інших тварин, вчинене з хуліганських чи корисливих мотивів, залишення тварин напризволяще, а також інші порушення правил утримання, поводження та транспортування тварин.
Правилами ст. 4 Закону закріплено, що поводження з тваринами ґрунтується, зокрема, на таких принципах: жорстоке поводження з тваринами є несумісним з вимогами моральності та гуманності, спричиняє моральну шкоду людині; забезпечення умов життя тварин, які відповідають їх біологічним, видовим та індивідуальним особливостям; право власності та інші речові права на тварин у разі жорстокого поводження з ними можуть бути припинені відповідно до цього Закону; відповідальність за жорстоке поводження з тваринами; утримання і поводження з домашніми тваринами без мети заподіяння шкоди як оточуючим, так і самій тварині.
Статтею 18 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» визначені загальні правила поводження з тваринами, що виключають жорстокість. Так, при поводженні з тваринами не допускається: використання оснащень, інвентарю, що травмують тварин; примушування тварин до виконання неприродних для них дій, що призводять до травмувань; нанесення побоїв, травм, отруєння тварин; використання тварин в умовах надмірних фізіологічних навантажень тощо.
Статтею 89 КУпАП передбачено відповідальність за жорстоке поводження з тваринами – знущання над тваринами, в тому числі безпритульними, що спричинило їх мучення, завдало їм фізичного болю, страждань, але не призвело до тілесних ушкоджень, каліцтва чи загибелі.
Вина   ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного вище правопорушення підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, а саме:
- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД № 148653 від 04.06.2026, в якому вказані обставини вчинення адміністративного правопорушення, а саме: 03.06.2026 о 18 год 30 хв на вул. Лазурній в с. Явкіне Баштанського району Миколаївської області ОСОБА_1 жорстоко поводився з твариною, а саме: знущався над великою рогатою худобою ударами невідомим металевим предметом, що завдало тварині фізичного болю, страждань, проте не спричинило каліцтва чи загибелі, чим порушив Закон України «Про захист тварин від жорстокого поводження»;
- рапортом інспектора Баштанського районного відділу поліції Головного управління поліції в Миколаївській області про те, що надійшло повідомлення зі служби 102 про побиття до крові ОСОБА_1 корови, яка належить його сусідці ОСОБА_2 , невідомим предметом 03.06.2026 близько 18 год 30 хв на АДРЕСА_1 ;
- письмовими поясненнями ОСОБА_1 , згідно з якими він 03.06.2026 близько 18 год 30 хв наніс декілька ударів підручними предметами коровам, які належать його сусідці ОСОБА_2 та перебували на його земельній ділянці, внаслідок чого на голові тварини з`явилась кров. Свої дії пояснив роздратуванням через те, що худоба без дозволу перебувала на його земельній ділянці, намірів причинити твариним значної шкоди у нього не було;
- письмовими поясненнями ОСОБА_2 , яка вказала, що 03.06.2026 випасала належних їй теличок та корів на земельній ділянці поблизу АДРЕСА_1 . Близько 18 год 30 хв ОСОБА_3 повідомила їй, що ОСОБА_1 почав бити її корів. Підійшовши до місця випасу, вона побачила, як ОСОБА_1 відпустив теличок та корову, підійшов до іншої корови та наніс їй декілька ударів невідомим предметом по голові. В подальшому вона забрала худобу до свого домоволодіння та повідомила правоохоронні органи;
- письмовими поясненнями ОСОБА_3 , яка вказала, що 03.06.2026 близько 18.00 год вона побачила, як ОСОБА_1 почав бити на її думку, металевим прутом, корову, яка належить ОСОБА_2 , він наніс приблизно 10 ударів, він яких корова впала. Вона повідомила про це ОСОБА_2 ;
- письмовими поясненнями ОСОБА_4 , який вказав, що 03.06.2026 близько 18.00 год він побачив, як ОСОБА_1 почав бити корову, яка належить ОСОБА_2 , він наніс приблизно 10 ударів в рогову область голови, він яких корова впала. Його дружина ОСОБА_3 повідомила про це власниці корови ОСОБА_2 ;
- фотографіями корови.
Наведені докази узгоджуються між собою, є належними та допустимими, підстави ставити під сумнів їх достовірність відсутні, а тому в своїй сукупності підтверджують обставини, встановлені в судовому засіданні. При цьому достатні та допустимі дані, які б спростовували чи ставили під сумнів наведені досліджені докази, вказували про порушення вимог КУпАП під час їх отримання, у справі відсутні і не встановлені.
Таким чином, суд доходить висновку, що своїми неправомірними діями ОСОБА_1 , вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 89 КУпАП
При визначенні міри адміністративного стягнення стосовно ОСОБА_1 суд враховує характер правопорушення, обставини справи щодо місця, часу правопорушення, і їх наслідків, ступінь вини правопорушника, його майновий стан, відсутність даних про вчинення аналогічних адміністративних правопорушень. Обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність не встановлено.
Вирішуючи питання щодо накладення стягнення за вчинене правопорушення, суд вважає за необхідне обрати ОСОБА_1 мінімальну міру адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, оскільки таке покарання буде необхідним, достатнім і допустимим, тобто призначене з метою виховання особи і запобігання вчинення ним нових правопорушень.
Згідно ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
У відповідності з цією статтею, з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 665,60гривень на користь держави.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 33, 40-1, 252, 280, 283, 284, 285 КУпАП, суд,
П О С Т А Н О В И В :
Визнати ОСОБА_1  винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.89 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу розміром 3400 (три тисячі чотириста) гривень.
Стягнути з  ОСОБА_1  судовий збір у розмірі 665,60 гривень (шістсот шістдесіт п`ять грн. 60 коп.).
На підставі ч. 1 ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше, як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше, як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
На підставі ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягнути подвійний розмір штрафу.
Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

СУДДЯ: