ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"30" червня 2026 р. Справа№ 911/3300/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Спаських Н.М.
суддів: Горбасенка П.В. 
Яценко О.В. 

при секретарі судового засідання: Кузьменко А.М.
за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 30.06.2026
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “МОНОЛІТ-ЦЕНТР” на рішення Господарського суду Київської області від 17.03.2026 (дата складання повного рішення 31.03.2026)
у справі № 911/3300/25 (суддя Заєць Д.Г.)
за позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (м. Київ)
до Товариства з обмеженою відповідальністю “Моноліт-Центр” (м. Харків)
про визнання недійсними пунктів договорів будівельного підряду та стягнення безпідставно отриманих коштів,

ВСТАНОВИВ:
До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява №15/2-267вих25 від 23.10.2025 Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю “Моноліт-Центр” про визнання недійсними пунктів договорів будівельного підряду та стягнення безпідставно отриманих коштів.
Позов умотивовано тим, що будівельні роботи за Договорами мають звільнятися від ПДВ відповідно до п. 197.15 ст.197 Податкового Кодексу України, умови Договорів в цій частині є недійсними за правилами ст 203,215 ЦК України, тому кошти ПДВ, сплачені у вартості виконаних робіт, повинні бути повернуті відповідачем Департаменту на підставі ст. 1212 ЦК України як за кондикційними зобов`язаннями. 
Рішенням Господарського суду Київської області від 17.03.2026 у справі № 911/3300/25 позовні вимоги задоволено повністю.
Визнано недійсним пункт 3.1 Договору будівельного підряду №150-23 від 11.09.2023 на виконання робіт по об`єкту: “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район, по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (в т.ч. проектування)”, що укладений між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (вул. Юрія Іллєнка, 40, м. Київ, 04119, код ЄДРПОУ 21467647) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Моноліт-Центр” (вул. Маршала Батицького, буд. 8, офіс 6, м. Харків, Харківська область, 61038, код ЄДРПОУ 34722653), в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 2699350,74 грн.
Визнано недійсним пункт 3.1 Договору будівельного підряду №150-23/24 від 29.07.2024 на виконання додаткових робіт по об`єкту: “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район, по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (в т.ч. проектування)”, що укладений між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (вул. Юрія Іллєнка, 40, м. Київ, 04119, код ЄДРПОУ 21467647) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Моноліт-Центр” (вул. Маршала Батицького, буд. 8, офіс 6, м. Харків, Харківська область, 61038, код ЄДРПОУ 34722653), в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 447726,34 грн.
Визнано недійсним пункт 3.1 Договору будівельного підряду №150-23/24/1 від 06.11.2024 на виконання додаткових робіт по об`єкту: “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район, по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (в т.ч. проектування)”, що укладений між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (вул. Юрія Іллєнка, 40, м. Київ, 04119, код ЄДРПОУ 21467647) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Моноліт-Центр” (вул. Маршала Батицького, буд. 8, офіс 6, м. Харків, Харківська область, 61038, код ЄДРПОУ 34722653), в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 746646,39 грн.
Стягнуто з ТОВ “Моноліт-Центр” на користь Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації безпідставно збережені кошти ПДВ у розмірі 3893723 грн. 47 коп., що сплачені за договорами будівельного підряду №150-23 від 11.09.2023, №150-23/24 від 29.07.2024 та № 50-23/24/1 від 06.11.2024.
Стягнуто з ТОВ “Моноліт-Центр” на користь Київської обласної прокуратури 67489 грн. 85 коп. витрат зі сплати судового збору.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, ТОВ “МОНОЛІТ-ЦЕНТР”, 20.04.2026 через систему “Електронний суд” звернулося до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 17.03.2026 у справі № 911/3300/25 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації до ТОВ “Моноліт-Центр” відмовити в повному обсязі.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.04.2026 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Спаських Н.М., суддів: Горбасенко П.В., Яценко О.В.
Короткий зміст вимог доводів апеляційної скарги.
За доводами скаржника, поза увагою суду залишилися обставини, що Договори будівельного підряду №150-23 від 11.09.2023, №150-23/24 від 29.07.2024 та № 150-23/24/1 від 06.11.2024 укладені за результатами проведення публічних закупівель в порядку ЗУ "Про публічні закупівлі". 
Замовник закупівель не скористався своїм правом для визнання торгів такими, що не відбулись; не відмінив закупівлі на підставі статті 32 ЗУ "Про публічні закупівлі".
Відповідно до приписів ч. 4 ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі" умови договору підряду, що укладається за результатами проведених торгів (тендеру), повинні відповідати тендерній документації замовника та акцептованій тендерній пропозиції підрядника. Відповідно до розділів V "Оцінка тендерної пропозиції" на проведення торгів закупівель за результатами яких було укладено спірні договори було визначено, що визначення економічно вигідної тендерної пропозиції здійснюється на основі єдиного критерію "Ціна" (питома вага критерію – 100% (з ПДВ)). 
Ціна Договору, в тому числі включення до неї відповідних ставок податків та зборів, є істотною умовою договору та законодавством передбачені виключні підстави для зміни істотної умови договору – зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків та зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування.
Істотні умови Договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених Договором, Законом України "Про публічні закупівлі" та "Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178. 
Отже, немає підстав для задоволення позову в частині визнання недійсним спірних пунктів Договорів, оскільки визнання недійсним Договору в частині істотних умов не допускається.
Обґрунтування суперечності умов договору із посиланням на п. 197.15 ст. 197 ПК України за відсутністю інформації про пільгу з ПДВ у тендерній документації відповідач вважає прямим порушенням з боку Позивача (Замовника) вимог статті 22 ЗУ "Про публічні закупівлі" (в редакції, що діяла на час проведення торгів).
З боку держави в даному випадку має місце суперечлива поведінка та протиправне втручання у законне володіння майном особи. 
Суд першої інстанції при задоволенні позову не врахував, що саме Замовник, як орган публічної влади, самостійно сформував умови тендерної документації, встановивши вимогу про включення ПДВ до ціни пропозиції. Відповідач, покладаючись на легітимність дій державного органу, сформував свою ціну робіт з ПДВ, виконав роботи та в подальшому перерахував суми ПДВ до Державного бюджету України (виконавши обов`язок зі сплати податкових зобов`язань) і спірні кошти з ПДВ в себе не утримує.
Тому відсутні підстави для визнання недійсними пункту 3.1. договору будівельного підряду № 151-23 від 13.09.2023 р., п. 3.1. договору будівельного підряду № 151-23/24 від 31.07.2024 р. та п. 3.1. договору будівельного підряду № 151-23/24-1 від 09.12.2024 в частині включення до ціни договору суми ПДВ. А оскільки спірна сума коштів була сплачена відповідачем у формі податку до державного бюджету України на підставі укладених в порядку чинного законодавства договорів, то це виключає можливість для застосування ст. 1212 ЦК України і стягнення цих коштів з відповідача. 

Позиція інших учасників справи.
У відзиві від 04.05.2026 на апеляційну скаргу прокурор наполягає на необґрунтованості включення до ціни договору ПДВ, вказує що недійсність цієї умови кожного договору не тягне за собою недійсність решти умов правочину. Свобода договору щодо добровільності укладення сторонами Договорів з умовами про включення до ціни договору ПДВ - не робить ці умови такими, що відповідають вимогам чинного законодавства. До предметів спірних договорів підлягає застосуванню пільга згідно п. 197.5 ст. 197 ПК України. 
В справу подано додаткові пояснення відповідача від 20.05.2026 та заперечення прокурора на них від 04.06.2026. 
Явка представників сторін.
В ході розгляду справи представники прокурора та позивача просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. 
Представник відповідача просить апеляційну скаргу задовольнити, рішення Господарського суду Київської області скасувати з відмовою у позові за всіма вимогами у повному обсязі. 
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.
Прокурором з метою захисту інтересів держави заявлено позов про визнання недійсними окремих пунктів договорів будівельного підряду на виконання робіт по об`єкту: “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район, по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії російської федерації проти України (в т.ч. проектування)”, укладених між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації та ТОВ “Моноліт-Центр”. Прокурор обґрунтовує, що в частині включення до ціни договору ПДВ, спірні умови договорів суперечать положенням ст. ст. 203, 215, 217 ЦК України через невідповідність вимогам п. 197.15 ст. 197 Податкового кодексу України. Даними положеннями ПК України щодо постачання (проведення) будівельно-монтажних робіт з будівництва (реконструкції, капітального ремонту) житла за державні кошти застосовується податкова пільга. 
Сторонами не заперечуються висновки суду першої інстанції про використання для фінансування робіт за спірними Договорами бюджетних коштів на підставі, зокрема, ЗУ “Про Державний бюджет України на 2023 рік” яким у складі спеціального фонду Державного бюджету України з метою ліквідації наслідків (у тому числі гуманітарних, соціальних, економічних), спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, передбачено бюджетну програму “Фонд ліквідації наслідків збройної агресії”.
Відповідно до п. 5 Порядку використання коштів фонду ліквідації наслідків збройної агресії затвердженого постановою КМУ України від 10.02.2023 №118, звернення про виділення коштів фонду подаються, у тому числі обласними, Київською міською держадміністраціями (обласними військово-цивільними, військовими, Київською міською військовими адміністраціями). 
Згідно Розпорядження КМУ від 16.06.2023 №534-р “Про виділення коштів з фонду ліквідації наслідків збройної агресії”, з фонду ліквідації наслідків збройної агресії обласному бюджету Київської області у 2023 році виділені кошти у вигляді субвенції у розмірі 33000 тис. грн., зокрема, на здійснення капітального ремонту постраждалого від агресії багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпені, Бучанський район Київської області по вул. Котляревського, 52а. Строк реалізації заходу – 2023-2024 роки. 
Відповідно до постанови КМУ від 05.03.2024 №247 “Про виділення коштів з фонду ліквідації наслідків збройної агресії”, вказаний об`єкт включено до Переліку проектів (об`єктів, заходів), фінансування яких здійснюється за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію проектів (об`єктів, заходів), спрямованих на ліквідацію наслідків збройної агресії. Обласному бюджету Київської області у 2024 році виділено кошти з фонду ліквідації наслідків збройної агресії в розмірі 46824,428 тис. грн. (строк реалізації заходу 2023-2025 роки). 
На виконання даного проекту, Київською обласною державною адміністрацією, шляхом внесення відповідних змін до обласного бюджету на 2023 рік та 2024 рік, головним розпорядником бюджетних коштів за кодом Програмної класифікації видатків та кредитування місцевого бюджету (КПКВК) 1517383 “Реалізація проектів (об`єктів, заходів) за рахунок коштів фонду ліквідації наслідків збройної агресії” визначено Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (позивач у справі). 
Заперечень проти невірного визначення позивача у спорі, як особи, уповноваженої державою на представництво її інтересів у виниклих відносинах, у відповідача немає. 
У Звітах до спірних договорів про закупівлю, у розділі про джерело фінансування закупівлі вказано про фінансування робіт лише за рахунок Державного бюджету України. 

З матеріалів справи вбачається, що за результатом проведеної процедури закупівлі UA-2023-08-23-012333-a між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (за договором – замовник) та ТОВ “Моноліт-Центр” (за договором – підрядник) 11.09.2023 укладено Договір будівельного підряду № 150-23 по об`єкту “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (в т.ч. проектування) (далі –Договір №150-23), згідно умов п. 1.1. якого, Підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, що наведена в розділі ІІІ Договору, виконати роботи з капітального ремонту багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії російської федерації проти України (в т.ч. проектування) (надалі - Об`єкт) за завданням Замовника та у встановлений строк здати виконання робіт Замовнику, а Замовник зобов`язується надати Підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, прийняти від Підрядника закінчені роботи (об`єкт будівництва) та оплатити їх.
Згідно п. 3.1 Договору №150-23, ціна цього Договору становить 69028915,00 грн. у тому числі ПДВ 11504819,17 грн. (Додаток № 1 до цього Договору).
Вартість будівництва визначається з урахуванням Кошторисних норм України “Настанова з визначення вартості будівництва”, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 281 від 01.11.2021 “Про затвердження кошторисних норм України у будівництві”, проектно-кошторисної документації, тендерної документації, тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та вимог чинного законодавства (п. 3.6. Договору №150-23).
Згідно п. 2.1. Договору №150-23, строки виконання робіт до 31.12.2024, якщо інше не встановлено Календарним графіком виконання робіт (додаток № 2, який є невід`ємною частиною цього Договору), в якому зазначаються дати початку та закінчення всіх основних видів робіт та Об`єкта будівництва в цілому, передбачених даним Договором. Календарний графік виконання робіт складає Підрядник та передає його Замовнику для узгодження під час підписання Договору.
Відповідно до п. 19.1. Договору №150-23, цей Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2024 або до передачі об`єкта будівництва Замовнику, а у випадку невиконання Сторонами зобов`язань, передбачених Договором – діє до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.
Додатковою угодою №1 від 27.12.2023 сторонами внесено зміни до Додатку № 2 Договору №150-23- “Календарний графік виконання робіт” та Додатку №3-23 - “Протокол погодження договірної ціни на 2023 рік”, викладено їх у новій редакції.
Додатковою угодою №2 від 27.12.2023 до Договору №150-23 викладено в новій редакції пункт 4.2 Договору щодо порядку використання авансу.
Додатковою угодою №3 від 10.04.2024 пункт 3.1 Договору №150-23 викладено в наступній редакції: “Ціна цього Договору становить 49533311,17 грн. у тому числі ПДВ 8255551,87 грн. (Додаток № 1 до Договору №150-23)” (пункт 1 Додаткової угоди № 3). Пунктом 2 зазначеної Додаткової угоди внесено зміни до Додатку №1 Договору №150-23 - “Договірна ціна”, викладено його у новій редакції.
Додатковою угодою №4 від 15.04.2024 пункт 3.1 Договору №150-23 викладено в такій редакції: “Ціна цього Договору становить 49533311,17 грн. у тому числі ПДВ 8255551,87 грн. (Додаток № 1 до Договору №150-23)”.
Також, внесено зміни до Додатку № 1 Договору №150-23 - “Договірна ціна”, викладено його у новій редакції. Додатковою угодою № 5 від 30.04.2024 до Договору викладено в новій редакції пункт 4.2 Договору №150-23 в частині порядку використання авансу.
Додатковою угодою №6 від 30.10.2024 до Договору №150-23, пункт 3.1 Договору №150-23 викладено в новій редакції: “Ціна цього Договору становить 37852049,77 грн. у тому числі ПДВ 6308674,96 грн. (Додаток № 1 до Договору №150-23)”. Також внесено зміни до Додатку №1 Договору №150-23 - “Договірна ціна”, викладено його у новій редакції, що додається (пункти 3, 4 Додаткової угоди № 6).
Додатковою угодою №7 від 21.11.2024 до Договору №150-23 внесено зміни до Додатку №3-24 Договору №150-23- “Протокол погодження договірної ціни на 2024 рік” та до додатку №2 Договору №150-23 “Календарний графік виконання робіт”, викладено їх у новій редакції, що додається.
Додатковою угодою №8 від 27.12.2024 до Договору №150-23 внесено зміни до Додатку №2 Договору №150-23 - “Календарний графік виконання робіт”, до назви Додатку № 3 - “Протокол погодження договірної ціни на 2024 рік” шляхом зміни назви на “Додаток 3 “Протокол погодження договірної ціни на весь період будівництва”, викладено вказані документи у новій редакції, що додається. Також Договір №150-23 доповнено Додатком № 3-24 - “Протокол погодження договірної ціни на 2024 рік”.
На виконання умов Договору №150-23, позивачем на підставі актів виконаних робіт №1 від 14.12.2023 за грудень 2023 року; №2 від 14.12.2023 за грудень 2023 року, № 3 від 14.12.2023 за грудень 2023 року, № 4 від 28.03.2024 за березень 2024 року, № 5 від 29.07.2024 за липень 2024 року, № 6 від 31.07.2024 за липень 2024 року, № 7 від 29.10.2024 за жовтень 2024 року, № 8 від 07.11.2024 за листопад 2024 року, № 9 від 09.12.2024 за грудень 2024 року на рахунок ТОВ “Моноліт-Центр” перераховано кошти на підставі платіжних інструкцій № 385 від 18.12.2023 на суму 4612413,58 грн. (у т.ч. ПДВ – 768735,60 грн.); №484 від 27.12.2023 на суму 9721177,50 грн. (у т.ч. ПДВ – 1620196,25 грн.); №105 від 02.05.2024 на суму 10559916,02 грн (у т.ч. ПДВ – 1759986,00 грн.); № 542 від 30.10.2024 на суму 5350802,05 грн. (у т.ч. ПДВ – 891800,34 грн.); №576 від 12.11.2024 на суму 515731,02 грн. (у т.ч. ПДВ – 85955,17 грн.); №701 від 12.12.2024 на суму 1840363,10 грн. (у т.ч. ПДВ – 306727,18 грн.).
Крім того, 29.07.2024 між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (за договором – замовник) та ТОВ “Моноліт-Центр” (за договором – підрядник) укладено Договір будівельного підряду №150-23/24 на додаткові роботи по об`єкту “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (в т.ч. проектування)” (далі – Договір №150-23/24), згідно умов п. 1.1. якого, Підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, що наведена в розділі III Договору, виконати додаткові будівельні роботи з капітального ремонту багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район, по вул. Котляревського 52а, який постраждав внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (в т.ч. проектування) (надалі - Об`єкт) за завданням Замовника та у встановлений строк здати виконання робіт Замовнику, а Замовник зобов`язується надати Підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, прийняти від Підрядника закінчені роботи (об`єкт будівництва) та оплатити їх. 
Згідно п. 3.1 Договору №150-23/24, ціна цього Договору становить 9518694,22 грн. (у тому числі ПДВ 1 586449,04 грн. (Додаток № 1 до цього Договору №150-23/24).
Вартість будівництва визначається з урахуванням Кошторисних норм України “Настанова з визначення вартості будівництва”, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 281 від 01.11.2021 “Про затвердження кошторисних норм України у будівництві”, проектно-кошторисної документації, та вимог чинного законодавства (п. 3.6. Договору №150-23/24).
Згідно п. 2.1. Договору №150-23/24, строки виконання робіт до 31.12.2024, якщо інше не встановлено Календарним графіком виконання робіт (додаток № 2, який є невід`ємною частиною цього Договору), в якому зазначаються дати початку та закінчення всіх основних видів робіт та Об`єкта будівництва в цілому, передбачених даним Договором. Календарний графік виконання робіт складає Підрядник та передає його Замовнику для узгодження під час підписання Договору.
Відповідно до п. 19.1. Договору №150-23/24, цей Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2024 або до передачі об`єкта будівництва Замовнику, а у випадку невиконання Сторонами зобов`язань, передбачених Договором - діє до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань. 
Додатковою угодою №1 від 30.10.2024 до Договору №150-23/24, пункт 3.1 Договору викладено в наступній редакції: “Ціна цього договору становить 5950639,84 грн. у тому числі ПДВ 991773,31 грн. (Додаток 1 до договору)”. Також, викладено у новій редакції Додаток № 1 - “Договірна ціна”. 
Додатковою угодою № 2 від 27.12.2024 до Договору №150-23/24 внесено зміни до Додатку № 2 Договору - “Календарний графік виконання робіт”, Додатку № 3 - “Протокол погодження договірної ціни на 2024 рік”, а саме змінено назву на “Додаток 3 “Протокол погодження договірної ціни на весь період будівництва”, викладено його у новій редакції, а також доповнено Договір Додатком № 3-24 - “Протокол погодження договірної ціни на 2024 рік”.
На виконання умов Договору №150-23/24 від 29.07.2024 позивачем на підставі актів виконаних робіт № 1 від 01.08.2024 за липень 2024 року, № 2 від 29.10.2024 за жовтень 2024 року, № 3 від 29.10.2024 за жовтень 2024 року на рахунок ТОВ “Моноліт-Центр” перераховано грошові кошти згідно платіжних інструкцій № 321 від 07.08.2024 на суму 3515433,07 грн. (у т.ч. ПДВ – 585905,51 грн.) та № 544 від 30.10.2024 на суму 2435 206,77 грн. (у т.ч. ПДВ – 405867,80 грн.).
Також, 06.11.2024 між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (за договором –замовник) та ТОВ “Моноліт-Центр” (за договором – підрядник) укладено Договір будівельного підряду №150-23/24/1 на додаткові роботи по об`єкту “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (в т.ч. проектування)” (далі – Договір №150-23/24/1), згідно умов п. 1.1 якого, Підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, що наведена в розділі III Договору, виконати додаткові будівельні роботи з капітального ремонту багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район, по вул. Котляревського 52а, який постраждав внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України (в т.ч. проектування) (надалі - Об`єкт) за завданням Замовника та у встановлений строк здати виконання робіт Замовнику, а Замовник зобов`язується надати Підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, прийняти від Підрядника закінчені роботи (об`єкт будівництва) та оплатити їх.
Згідно п. 3.1 Договору №150-23/24/1, ціна цього Договору становить 10652541,00 грн. (у тому числі ПДВ 775423,50 грн. (Додаток № 1 до цього Договору №150-23/24/1).
Вартість будівництва визначається з урахуванням Кошторисних норм України “Настанова з визначення вартості будівництва”, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 281 від 01.11.2021 “Про затвердження кошторисних норм України у будівництві”, проектно-кошторисної документації, та вимог чинного законодавства (п. 3.6. Договору №150-23/24/1). 
Згідно п. 2.1. Договору №150-23/24/1, строки виконання робіт до 31.12.2024, якщо інше не встановлено Календарним графіком виконання робіт (додаток № 2, який є невід`ємною частиною цього Договору), в якому зазначаються дати початку та закінчення всіх основних видів робіт та Об`єкта будівництва в цілому, передбачених даним Договором. Календарний графік виконання робіт складає Підрядник та передає його Замовнику для узгодження під час підписання Договору. 
Відповідно до п. 19.1. Договору №150-23/24/1, цей Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2024 року або до передачі об`єкта будівництва Замовнику, а у випадку невиконання Сторонами зобов`язань, передбачених Договором - діє до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань. 
Додатковою угодою № 1 від 27.12.2024 до Договору внесено зміни до Додатку № 2 Договору - “Календарний графік виконання робіт”, Додатку № 3 - “Протокол погодження договірної ціни на 2024 рік”, а саме змінено назву на “Додаток 3 “Протокол погодження договірної ціни на весь період будівництва”, викладено його у новій редакції, а також доповнено Договір Додатком № 3-24 - “Протокол погодження договірної ціни на 2024 рік”.
На виконання умов Договору №150- 23/24/1, позивачем на підставі актів виконаних робіт № 1 від 07.11.2024 за листопад 2024 року, № 2 від 07.11.2024 за листопад 2024 року, № 3 від 07.11.2024 за листопад 2024 року перераховано грошові кошти згідно платіжної інструкції №578 від 12.11.2024 на суму 6915085,36 грн. (у т.ч. ПДВ – 1152514,23 грн.) (при цьому в призначенні платежу помилково зазначено лише акт №1, тоді як сплачена сума відповідає сумі за актами виконаних робіт №№ 1-3). Також на підставі актів виконаних робіт №4 від 09.12.2024 за грудень 2024 року, № 5 від 09.12.2024 за грудень 2024 року, № 6 від 09.12.2024 за грудень 2024 року, № 7 від 09.12.2024 за грудень 2024 року та актів вартості устаткування, придбання якого покладено на виконавця робіт № 8 від 09.12.2024 за грудень 2024 року, № 9 від 09.12.2024 за грудень 2024 року на рахунок ТОВ “Моноліт-Центр” перераховано грошові кошти на підставі платіжної інструкції № 699 від 12.12.2024 на суму 2321477,84 грн. (у т.ч. ПДВ – 386912,97 грн.) (при цьому в призначенні платежу помилково зазначено лише акт №2, тоді як сплачена сума відповідає сумі за актами виконаних робіт №№ 4-9).
Спірні відносини між сторонами виникли з умов Договорів підряду №150-23, №150-23/24, №150-23/24/1 зміст пунктів 3.1 яких передбачає включення ПДВ до ціни робіт по капітальному ремонту багатоквартирного житлового будинку. 
Прокурор доводить, що до визначених Договорами видів робіт має бути застосована пільга щодо необкладанням цих робіт ПДВ згідно п. 197.15 ст. 197 Податкового кодексу України. Такі умови договорів мають бути визнані недійсними. Тому сплачені позивачем у вартості робіт кошти ПДВ мають бути повернуті відповідачем на підставі ст.1212 ЦК України, як безпідставно сплачені.
Відповідач натомість спірні умови всіх п. 3.1. договорів будівельного підряду вважає такими, що відповідають тендерній документації замовника та акцептованій тендерній пропозиції підрядника, яка не містить посилань щодо звільнення робіт від оподаткування ПДВ. Відповідні зміни до Договорів щодо виключення ПДВ з ціни робіт сторонами не вносилися. Повноважним контролюючим органом не встановлювалось порушення сторонами спірних договорів податкового законодавства в межах укладених договорів будівельного підряду. Відповідачем за результатами виконання спірних договорів належним чином було складено та направлено на реєстрацію податкові накладні в порядку, визначеному податковим законодавством. Тому ніяких підстав для застосування пільг за правилами п. 197.15 статті 197 Податкового кодексу України до проведених за спірними договорами робіт немає. 
За умовами укладених між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (за договором – замовник) та ТОВ “Моноліт-Центр” (за договором – підрядник) укладено Договори будівельного підряду №150-23 від 11.09.2023, №150-23/24 від 29.07.2024, №150-23/24/1 від 06.11.2024 на роботи та на додаткові роботи по об`єкту “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії рф проти України (в т.ч. проектування). Згідно умов п.п. 1.1. договорів Підрядник-відповідач зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, що наведена в розділі ІІІ кожного Договору, виконати роботи з капітального ремонту багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район по вул. Котляревського, 52а, який постраждав внаслідок військової агресії рф проти України (в т.ч. проектування) (надалі - Об`єкт) за завданням Замовника та у встановлений строк здати виконання робіт Замовнику, а Замовник зобов`язується надати Підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, прийняти від Підрядника закінчені роботи (об`єкт будівництва) та оплатити їх.
З матеріалів справи вбачається, що сторонами було внесено зміни до спірних договорів в частині викладення в нових редакціях календарних графіків виконання робіт, протоколів погодження договірної ціни на поточні роки, які включали ПДВ у складі договірної ціни робіт. 
Платіжні інструкції, які містяться у справі на підтвердження проведення оплати робіт за спірними договорами, також містять записи про включення ПДВ до ціни робіт, які оплачуються Київською ОДА на користь ТОВ "Моноліт-Центр".
Вказані обставини сторонами не заперечуються.
Судом першої інстанції вірно визначено правову природу спірних договорів як договори підряду на капітальне будівництво. 
Згідно ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Відповідно до положень ст. 843 ЦК України, у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.
Згідно ст. 844 ЦК України, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.
Згідно ст. 318 Господарського Кодексу України, яка була чинною на час укладення та виконання всіх спірних договорів, за договором підряду на капітальне будівництво одна сторона (підрядник) зобов`язується своїми силами і засобами на замовлення другої сторони (замовника) побудувати і здати замовникові у встановлений строк визначений договором об`єкт відповідно до проектно-кошторисної документації або виконати зумовлені договором будівельні та інші роботи, а замовник зобов`язується передати підряднику затверджену проектно-кошторисну документацію, надати йому будівельний майданчик, прийняти закінчені будівництвом об`єкти і оплатити їх.
Договір підряду відповідно до цієї статті укладається на будівництво, розширення, реконструкцію та перепрофілювання об`єктів; будівництво об`єктів з покладенням повністю або частково на підрядника виконання робіт з проектування, поставки обладнання, пусконалагоджувальних та інших робіт; виконання окремих комплексів будівельних, монтажних, спеціальних, проектно-конструкторських та інших робіт, пов`язаних з будівництвом об`єктів.
Зміст договору підряду на капітальне будівництво, що укладається на підставі державного замовлення, має відповідати цьому замовленню.
Договір підряду на капітальне будівництво повинен передбачати: найменування сторін; місце і дату укладення; предмет договору (найменування об`єкта, обсяги і види робіт, передбачених проектом); строки початку і завершення будівництва, виконання робіт; права і обов`язки сторін; вартість і порядок фінансування будівництва об`єкта (робіт); порядок матеріально-технічного, проектного та іншого забезпечення будівництва; режим контролю якості робіт і матеріалів замовником; порядок прийняття об`єкта (робіт); порядок розрахунків за виконані роботи, умови про дефекти і гарантійні строки; страхування ризиків, фінансові гарантії; відповідальність сторін (відшкодування збитків); урегулювання спорів, підстави та умови зміни і розірвання договору.
Статтею 875 ЦК України передбачено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.
Підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду (ст. 877 ЦК України).
Частиною 4 ст. 879 ЦК України передбачено, що оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.
З матеріалів справи вбачається і сторонами не заперечено, що на час виникнення спору роботи за спірними договорами виконано та оплачено в повному обсязі, що підтверджено копіями платіжних інструкцій у справі та актами приймання-передачі виконаних будівельних робіт. 
Відповідно до ч. 1 ст. 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування.
Спору по математиці розрахунків спірної суми ПДВ між сторонами немає. 
Відповідачем не заперечено отримання від позивача коштів на оплату виконаних робіт з урахуванням ПДВ на спірну суму, що підтверджено також і первинними документами у справі. 
Підпунктом 14.1.129 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України передбачено, що об`єкти житлової нерухомості – це будівлі, зареєстровані згідно із законодавством як об`єкти житлової нерухомості, дачні та садові будинки.
Суд першої інстанції вірно обґрунтував, що податок на додану вартість – це непрямий податок, який нараховується та сплачується відповідно до норм розділу V цього Кодексу (підпункт 14.1.178 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).
Питання включення до ціни договору суми ПДВ чи іншого податку та його розмір, регулюється виключно чинним законодавством, а не домовленістю сторін. 
Об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів (робіт, послуг), місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу (підпункт “а” пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України).
Норми Податкового кодексу України не передбачають можливості для платників податку - постачальників здійснювати вибір щодо застосування чи незастосування звільнення від оподаткування ПДВ, оскільки застосування встановленої діючим законодавством ставки податку або звільнення від його застосування є обов`язком, а не правом платника податку.
За законом ПДВ є часткою новоствореної вартості та сплачується покупцем (замовником послуг) у ціні товару.
Згідно з пунктом 197.15 статті 197 Податкового кодексу України звільняються від оподаткування операції з: постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти.
У апеляційній скарзі відповідач наголошує, що відповідно до п. 197.15 статті 197 Податкового кодексу України звільняються від оподаткування операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти.
Аналіз статті 197 Податкового кодексу України дає підстави для висновку, що застосовувати податкову пільгу щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва житла, що будується за державні кошти. Встановлену пунктом 197.15 статті 197 ПК України податкову пільгу, мають право лише ті суб`єкти господарювання - платники податку на додану вартість, які відповідають водночас двом обов`язковим ознакам: по перше є забудовниками та визначені виконавцями цільової програми будівництва, по- друге здійснюють будівництво житла за державні кошти.
За спірними Договорами проводяться саме будівельні роботи з капітального ремонту багатоквартирного житлового будинку. 
Матеріалами справи не підтверджується наявність будь-яких бюджетних програм, за якими здійснювались би роботи з капітального ремонту. Ні умови тендерної документації, ні укладені Договори не містять вказівок про те, що об`єкт, виконання робіт, що є предметом укладених договорів, належить до доступного житла чи житла, що будується за державні кошти.
Таким чином відповідач приходить до висновку, що Відповідач, як підрядник, не є суб`єктом, який звільняється від сплати податку на додану вартість відповідно до статті 197 пункту 197.15 ПК України, оскільки не є забудовником та виконавцем цільової програми будівництва та не здійснював будівництво житла за державні кошти.
Відповідач вказує, що згідно п. 100 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою КМУ № 668 від 1 серпня 2005 року, у разі виявлення невідповідності робіт, пред`явлених до оплати, встановленим вимогам, завищення їх обсягів або неправильного застосування кошторисних норм, поточних цін та інших помилок, що вплинули на ціну виконаних робіт, замовник має право за участю підрядника скоригувати суму, що підлягає сплаті, то у п. 98 цих умов визначено, що оплата за виконані роботи проводиться у порядку, визначеному договором підряду, порядок подання підрядником документів про обсяги і вартість виконаних робіт, проведення перевірки їх достовірності, підписання та оплати замовником визначається у договорі підряду (п. 99 умов).
Коригування суми, що підлягає сплаті замовником може здійснюватися на стадії перевірки вартості, фактичного обсягу виконаних робіт, які включені до актів приймання виконаних робіт та покладається на замовника під час підписання актів.
Всі роботи за Договорами прийняті позивачем без зауважень. Тому слід також вважати, що Позивач погодився з вартістю, якістю та обсягом робіт і ніякої ініціативи щодо коригування по ціні робіт для мінусування ПДВ позивач не ініціював.
Колегія суддів відхиляє дані заперечення відповідача та погоджується із висновками суду першої інстанції враховуючи, зокрема, наступне: 
За змістом ст. 2 ЗУ “Про публічні закупівлі” до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать, зокрема, органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), юридичні особи, які є установами, організаціями, які забезпечують потреби держави та є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів.
Поняття “будівництво житла за державні кошти”, що міститься у п. 197.15. ст. 197 Податкового кодексу України, слід розуміти як будівництво за грошові кошти, що належать державі.
Отже, приписи п. 15 ст. 197 ПК України поширюються на діяльність Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації, що у виниклому спорі виступає замовником будівництва житла за державні кошти та в інтересах якого прокурором правомірно заявлено позов у даній справі.
Міністерством фінансів України від 09.08.2024 № 397 видано Наказ "Про затвердження Узагальнюючої податкової консультації щодо окремих питань застосування режиму звільнення від оподаткування податком на додану вартість, встановленого пунктом 197.15 статті 197 Податкового кодексу України" на підставі пункту 52.6 статті 52 глави 3 розділу ІІ Податкового кодексу України та Порядку надання узагальнюючих податкових консультацій, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 27 вересня 2017 року № 811, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 13 жовтня 2017 року за № 1266/31134.
Наказ оприлюднено на офіційному вебсайті Міністерства фінансів України. 
Наказом визначено, що податкові консультації застосовувати в частині, що не суперечить цій Узагальнюючій податковій консультації. 
Головні висновки та правила цієї консультації № 397 полягають у наступному:
Поширення пільги: Звільнення від ПДВ стосується не лише нового будівництва, а й реконструкції, реставрації та капітального ремонту житла. Умова оплати: 
Головна вимога для звільнення від оподаткування — оплата робіт повинна здійснюватися за рахунок державних коштів (державного чи місцевого бюджетів).
Застосування субпідрядниками: Пільга діє для всіх суб`єктів господарювання (у тому числі підрядників і субпідрядників), залучених до забезпечення будівництва житла, якщо розрахунки кінцево проводяться за рахунок бюджетних коштів.
За змістом Узагальнюючої консультації наведено визначення об`єктів житлової нерухомості, житлового будинку, будівлі, а також визначено, що : 
Будівництво – це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва (пункт 1 частини першої статті 1 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI “Про регулювання містобудівної діяльності”, із змінами і доповненнями (далі – Закон № 3038-VI)).
Роботи – будівельні, монтажні, проектні, пусконалагоджувальні та інші роботи, пов`язані з будівництвом об`єкта (пункт 3 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668, із змінами і доповненнями (далі – Загальні умови № 668)).
Будівельні роботи – це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту (пункт 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі – Порядок № 466)). 
Нове будівництво – зведення будівель та споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення (ДБН А.2.2-3:2014). 
Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207, із змінами і доповненнями:
капітальний ремонт будинку – комплекс ремонтно-будівельних робіт, пов`язаних з відновленням або поліпшенням експлуатаційних показників будинку, із заміною або відновленням несучих або огороджувальних конструкцій, інженерного обладнання та обладнання протипожежного захисту без зміни будівельних габаритів об`єкта та його техніко-економічних показників.
З огляду на норми статей 5 і 13 Закону № 2518-IX будівництво включає в себе нове будівництво, реконструкцію, реставрацію та капітальний ремонт.
Особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини) регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі – ЦКУ).
Загальні положення про підряд (у тому числі будівельний підряд) визначено Главою 61 ЦКУ.
Відповідно до статті 837 Глави 61 ЦКУ за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Згідно зі статтею 838 Глави 61 ЦКУ підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У такому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником – як замовник.
Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.
Правові основи оподаткування податком на додану вартість встановлено розділом V та підрозділом 2 розділу XX ПКУ. 
Пунктом 194.1 статті 194 розділу V ПКУ встановлено, що операції, зазначені у статті 185 розділу V ПКУ, крім операцій, що не є об`єктом оподаткування, звільнених від оподаткування, та операцій, до яких застосовується нульова ставка та 7 і 14 відсотків, оподатковуються за ставкою, зазначеною у підпункті “а” пункту 193.1 статті 193 розділу V ПКУ, яка є основною. 
Податок на додану вартість становить 20 відсотків, 7 і 14 відсотків бази оподаткування податком на додану вартість та додається до ціни товарів / послуг. 
Згідно з підпунктами “а” і “б” пункту 185.1 статті 185 розділу V ПКУ об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів/послуг, місце постачання яких відповідно до статті 186 розділу V ПКУ розташоване на митній території України. 
Відповідно до пункту 197.15 статті 197 розділу V ПКУ звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з постачання будівельно- монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти. 
Операції з будівництва такого житла фінансуються за рахунок коштів державного та/або місцевого бюджетів, які передбачені в законі про Державний бюджет України та/або в рішенні про місцевий бюджет на відповідний бюджетний період, та оплата за такі операції надходить з відповідного рахунку, відкритого у Державній казначейській службі України. 
Правила формування податкових зобов`язань і податкового кредиту з податку на додану вартість, а також складання податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних і їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі – ЄРПН) встановлено статтями 187, 192, 198, 199 і 201 розділу V ПКУ.
Згідно з пунктами 201.1, 201.3, 201.5, 201.7 та 201.10 статті 201 розділу V ПКУ при здійсненні операцій з постачання товарів / послуг на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України від 05.10.2017 № 2155-VIII “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений ПКУ термін. 
Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів / послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку / небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс). 
Для операцій, що оподатковуються, і операцій, звільнених від оподаткування, складаються окремі податкові накладні. 
У разі звільнення від оподаткування у податковій накладній робиться запис “Без ПДВ” з посиланням на відповідні пункти (підпункти), статті, підрозділи, розділи ПКУ та / або міжнародного договору, якими передбачено звільнення від оподаткування податком. Податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів / послуг, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість, підлягають реєстрації в ЄРПН. 
Відповідно до пункту 192.1 статті 192 розділу V ПКУ, якщо після постачання товарів / послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів / послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів / послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в ЄРПН. 
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів / послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача – платника податку, підлягає реєстрації в ЄРПН:
постачальником (продавцем) товарів / послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів / послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів / послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу. 
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в ЄРПН пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування. 
Згідно з підпунктом 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 розділу V ПКУ, якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку – постачальника, то: 
а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;
б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів / послуг. 
Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань з податку на додану вартість лише після реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної. 

Щодо правового статусу цієї Узагальнюючої довідки колегія суддів зазначає наступне:
Згідно ПК України (ст. 19-2) визначено, що до функцій центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в частині забезпечення формування та реалізації податкової та митної політики відноситься також (п. 19-2.1.5.) видача узагальнюючих податкових консультації відповідно до цього Кодексу. 
Постановою КМУ від 20 серпня 2014 р. № 375 затверджено ПОЛОЖЕННЯ про Міністерство фінансів України. 
Так, розділом 4 Положення визначено, що Мінфін відповідно до покладених на нього завдань:
5) здійснює нормативно-правове регулювання у фінансовій, бюджетній, податковій, митній сферах, у сфері адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, у сфері контролю за трансфертним ціноутворенням, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску; у сфері контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного фінансового контролю, державного внутрішнього фінансового контролю, казначейського обслуговування бюджетних коштів, коштів клієнтів відповідно до законодавства, бухгалтерського обліку та аудиту, організації та контролю за виготовленням цінних паперів, документів суворої звітності, видобутку, виробництва, використання та зберігання дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння, їх обігу та обліку, у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
Наказом Міністерства фінансів України від 27.09.2017 № 811 затверджено і Порядок надання узагальнюючих податкових консультацій, що розроблений відповідно до підпункту 19-2.1.5 пункту 19-2.1 статті 19-2 розділу І та пункту 52.6 статті 52 глави 3 розділу ІІ Податкового кодексу України, визначає процедуру надання Мінфіном узагальнюючих податкових консультацій.
Визначено, що узагальнюючі податкові консультації надаються:
за результатами періодичного узагальнення індивідуальних податкових консультацій, наданих контролюючими органами платникам податків;
у разі наявності обставин, що свідчать про неоднозначність окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
У разі скасування судом наказу Мінфіну про затвердження узагальнюючої податкової консультації надається нова податкова консультація з урахуванням висновків суду.
Узагальнюючі податкові консультації затверджуються наказом Мінфіну та оприлюднюються на офіційному веб-сайті Мінфіну протягом п`яти календарних днів з дня їх надання.
Узагальнюючі податкові консультації не є нормативно-правовими актами.

Затверджена Наказом Міністерства фінансів України від 09 серпня 2024 року № 397 УЗАГАЛЬНЮЮЧА ПОДАТКОВА КОНСУЛЬТАЦІЯ щодо окремих питань застосування режиму звільнення від оподаткування податком на додану вартість, встановленого пунктом 197.15 статті 197 Податкового кодекс України (розміщена на офіцйному порталі https://zakon.rada.gov.ua/rada/show/v0397201-24#Text) містить також окремий блок Запитання та відповіді:
Так, Питання 1
Що саме розуміється під формулюванням "будівництво житла", визначеним у пункті 197.15 статті 197 розділу V ПКУ?
Відповідь на питання 1
З урахуванням норм пункту 1 частини першої статті 1 Закону № 3038-VI, статей 5 і 13 Закону № 2518-IX під формулюванням "будівництво житла", що застосовується у пункті 197.15 статті 197 розділу V ПКУ, розуміється: нове будівництво житла, реконструкція житла, реставрація житла та капітальний ремонт житла.
Питання 3
Чи звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції генерального підрядника (платника податку на додану вартість) з постачання замовнику будівельно-монтажних робіт з нового будівництва житла, реконструкції житла, реставрації житла та капітального ремонту житла, якщо оплата таких робіт відбувається за рахунок державних коштів?
Відповідь на питання 3
Так, такі операції звільняються від оподаткування податком на додану вартість.
Питання 4
Чи потрібно нараховувати податок на додану вартість на вартість (ціну) будівельно-монтажних робіт з будівництва житла (у тому числі нового будівництва житла, реконструкції житла, реставрації житла та капітального ремонту житла), що постачаються генеральним підрядником (платником податку на додану вартість) замовнику, якщо оплата таких робіт відбувається за рахунок державних коштів?
Відповідь на питання 4
Ні, не потрібно.
Питання 5
Яким чином генеральному підряднику (платнику податку на додану вартість) відкоригувати податкові зобов`язання з податку на додану вартість, що були нараховані за операцією з постачання замовнику будівельно-монтажних робіт з будівництва житла за рахунок державних коштів, яка підлягала звільненню від оподаткування податком на додану вартість згідно з пунктом 197.15 статті 197 розділу V ПКУ?
Відповідь на питання 5
Генеральному підряднику (платнику податку на додану вартість) необхідно відкоригувати такі податкові зобов`язання з податку на додану вартість за правилами, встановленими статтею 192 розділу V ПКУ.
Зокрема, генеральний підрядник (платник податку на додану вартість) зобов`язаний:
повернути замовнику суму попередньо нарахованого податку на додану вартість;
скласти розрахунок коригування до податкової накладної, яка була складена з нарахуванням податку на додану вартість, в якому вказати зі знаком "-" показники щодо поставлених будівельно-монтажних робіт з будівництва житла за рахунок державних коштів. Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в ЄРПН замовником;
скласти та зареєструвати в ЄРПН податкову накладну на операцію з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва житла за рахунок державних коштів, яка підлягала звільненню від оподаткування податком на додану вартість згідно з пунктом 197.15 статті 197 розділу V ПКУ, без нарахування податку (з позначкою "Без ПДВ").
Водночас генеральному підряднику (платнику податку на додану вартість) необхідно враховувати, що розрахунок коригування до податкової накладної, з дати складання якої минуло більше 1095 календарних днів, не може бути зареєстрований в ЄРПН та відповідно в такому випадку відсутні підстави для зменшення податкових зобов`язань з податку на додану вартість.
Питання 7
Чи зобов`язаний замовник будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти, компенсувати генеральному підряднику витрати на сплату податку на додану вартість за товарами/послугами, необоротними активами (у тому числі, що надані субпідрядними організаціями), які призначені для використання або починають використовуватися повною мірою в операціях, звільнених від оподаткування податком на додану вартість згідно з пунктом 197.15 статті 197 розділу V ПКУ?
Відповідь на питання 7
Так, оскільки податок на додану вартість по товарах/послугах, які придбавалися з цим податком та призначені для використання або починають використовуватися в операціях, що підлягають звільненню від оподаткування податком на додану вартість згідно з пунктом 197.15 статті 197 розділу V ПКУ, включається до собівартості будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти.
Питання 9
Як визначити, що операції, які передбачені пунктом 197.15 статті 197 ПКУ, здійснюються за державні кошти?
Відповідь на питання 9
Операції, передбачені пунктом 197.15 статті 197 ПКУ, здійснюються за державні кошти, якщо фінансування таких операцій здійснюється за кошти державного та/або місцевого бюджетів, які передбачені в законі про Державний бюджет України та/або в рішенні про місцевий бюджет на відповідний бюджетний період, та оплата за такі операції надходить з відповідного рахунку, відкритого у Державній казначейській службі України.
Отже даною Узагальнюючою довідкою, яка не скасована судом та не потребує коригування з урахуванням висновків суду (якби скасування мало місце), дано вичерпні відповідні на всі питання сторін у виниклому спорі, зокрема, щодо того, що поняття "будівництво житла" що будується за кошти державного чи місцевого бюджетів, при застосуванні пункту 197.15 статті 197 розділу V ПКУ слід тлумачити розширено і розуміти, що під ним розуміється нове будівництво житла, реконструкція житла, реставрація житла та капітальний ремонт житла.
Ці операції ПДВ не обкладаються.
Також Довідка містить алгоритм дій Підрядника для коригування податкової звітності та фактичного повернення коштів ПДВ на користь Замовника, навіть якщо ці кошти реально вже перераховані до Державного бюджету як податкове зобов`язання. 

За матеріалами справи судом першої інстанції вірно встановлено, що згідно Додатку №6 до Акту Рахункової палати від 13.09.2024 №01-18-10/182 по Договору №150-23 від 11.09.2023, сплачено ПДВ відповідно до актів виконаних робіт за період 2023-30.06.2024, у розмірі 2388988,29 грн. З них, витрати, які звільняються від оподаткування ПДВ згідно п. 197.15 ст. 197 розділу V ПК України, становлять 1277071,81 грн. 
Суд врахував уточнення прокурора, що оскільки, Рахунковою палатою аудит проводився за період 2023 – І півріччя 2024 року, в Акті та Звіті не враховано та не відображено суму ПДВ на вартість будівельно - монтажних робіт за актами приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в, № КБ-3, які підписувалися сторонами до договорів №150-23 від 11.09.2023, №150-23/24 від 29.07.2024 та №150-23/24/1 від 06.11.2024 упродовж липня-грудня 2024 року.
Згідно інформації та розрахунків, наданих Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації листом №3522/34/34.02/2025 від 16.10.2025, розмір безпідставно включених сум ПДВ до вартості будівельно – монтажних робіт по Об`єкту за договорами №150-23 від 11.09.2023, №150-23/24 від 29.07.2024 та №150- 23/24/1 від 06.11.2024 становить 3893723,47 грн.
Зокрема, розмір безпідставно включених сум ПДВ до вартості будівельно-монтажних робіт згідно п. 197.15 ст. 197 розділу V Податкового кодексу України по вказаному об`єкту за договором від 11.09.2023 №150-23 становить 2699350,74 грн., а саме: по акту виконаних робіт №1 від 14.12.2023 – 80298,29 грн.; - по акту виконаних робіт № 2 від 14.12.2023 – 189877,88 грн.; - по акту виконаних робіт № 3 від 14.12.2023 – 11750,47 грн.; - по акту виконаних робіт №4 від 28.03.2024 – 995145,17 грн.; - по акту виконаних робіт №5 від 29.07.2024 – 593066,82 грн.; - по акту виконаних робіт №6 від 31.07.2024 – 262102,67 грн.; 
- розмір безпідставно включених сум ПДВ до вартості будівельно-монтажних робіт згідно п. 197.15 ст. 197 розділу V Податкового кодексу України по вказаному об`єкту за договором №150-23/24 від 29.07.2024 становить 447726,34 гривень: по акту виконаних робіт №1 від 01.08.2024 – 242671,56 грн.; по акту виконаних робіт № 2 від 29.10.2024 – 197339,49 грн.; по акту виконаних робіт № 3 від 29.10.2024 – 7715,29 грн.;
- розмір безпідставно включених сум ПДВ до вартості будівельно-монтажних робіт згідно п. 197.15 ст. 197 розділу V Податкового кодексу України по вказаному об`єкту за договором №150-23/24/1 від 06.11.2024 становить 746646,39 гривень: - по акту виконаних робіт № 1 від 07.11.2024 – 608372,81 грн.; - по акту виконаних робіт №2 від 07.11.2024 – 680,26 грн.; - по акту виконаних робіт №4 від 09.12.2024 – 40232,03 грн. - по акту виконаних робіт №5 від 09.12.2024 – 35166,95 грн. - по акту виконаних робіт №6 від 09.12.2024 – 61688,82 грн. - по акту виконаних робіт №7 від 09.12.2024 – 505,52 грн.
Вказані висновки суду відповідачем не спростовані в ході апеляційного перегляду.
Отже, суд першої інстанції прийшов до вірних висновків, що виконання робіт на об`єкті: “Капітальний ремонт багатоквартирного житлового будинку в м. Ірпінь, Бучанський район по вул. Котляревського, 52а", за рахунок коштів Державного бюджету України, що здійснювалося на підставі оскаржених договорів підряду, не підлягало оподаткуванню податком на додану вартість. 
Проаналізованим законодавством та офіційними позиціями податкової служби доведено, що включення до вартості договорів відповідних сум ПДВ є необґрунтованим та безпідставним.
Загальна сума витрат з ПДВ які в порушення п. 197.15 ст. 197 розділу V Податкового кодексу України були включені до ціни Договорів будівельного підряду №150-23 від 11.09.2023, №150-23/24 від 29.07.2024 та №150-23/24/1 від 06.11.2024, становить 3893723,47 грн.
Приписами ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Нормою ст. 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. 
Недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини (ст. 217 ЦК України).
Отже, договір безперечно може бути визнаний недійсним лише в частині включення суми ПДВ до вартості товару, роботи, послуги, якщо це не відповідає вимогам чинного законодавства.
Сам факт завершення виконання спірних договорів на час вирішення спору, в т.ч. в частині здійсненої сплати ПДВ на користь відповідача, як підрядника, не є перешкодою для визнання недійсною відповідної частини цих правочинів за позовом прокурора та рішенням суду та для поворотного стягнення цих коштів. 
Колегія суддів апеляційного суду також враховує, що за висновками Великої Палати Верховного Суду домовленість сторін договору про врегулювання відносин усупереч існуючим у законодавстві обмеженням не спричиняє встановлення відповідного права та/або обов`язку, як і його зміни та припинення (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі № 910/12876/19, (пункт 7.10), від 13.07.2022 у справі № 363/1834/17 (пункт 25)), що свідчить про нікчемність такої домовленості.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції прийшов до вірних висновків, що зміст пунктів 3.1 Договорів будівельного підряду №150-23 від 11.09.2023, №150-23/24 від 29.07.2024, №150-23/24/1 від 06.11.2024 в частині включення до ціни договорів суми ПДВ у відповідному розмірі суперечить положенням п. 197.15 ст. 197 Податкового кодексу України, а тому, зазначені обставини в силу положень ст. ст. 203, 215, 217 ЦК України є підставою для визнання цих пунктів недійсними в оспорюваній частині.
Тому пункти 3.1 Договору будівельного підряду №150-23 від 11.09.2023 в частині включення до ціни договору суми ПДВ в розмірі 2699350,74 грн.; п. 3.1 Договору будівельного підряду №150-23/24 від 29.07.2024 в частині включення до ціни договору суми ПДВ в розмірі 447726,34 грн.; п. 3.1 Договору будівельного підряду №150-23/24/1 від 06.11.2024 в частині включення до ціни договору суми ПДВ в розмірі 746646,39 грн. не відповідають вимогам чинного законодавства та обгрунтовано визнані недійсними оскарженим рішенням. 
Як наслідок, Господарським судом Київської області вірно застосовано для поворотного стягнення спірних коштів (як сплаченого на користь відповідача ПДВ), положення ст. 1212 ЦК України.
Даною нормою передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Застосування вказаної норми ст. 1212 ЦК України за наслідками визнання правочинів недійсними, відповідає і усталеній практиці Верховного Суду у подібних спорах. 
Протилежні доводи і заперечення відповідача з даного питання колегія суддів відхиляє.

В питанні заперечень відповідача щодо представництва прокурором інтересів позивача, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції в рішенні від 17.03.2026, що такі підстави при зверненні прокурора до суду були ним належно доведені.
Так, відповідно до ч. 3 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Частиною 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Аналіз ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у випадках:
- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних
повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Прокурор дійсно не може бути альтернативним суб`єктом звернення до суду та замінювати собою належний орган, який уповноважений у спірних відносинах захищати інтереси держави.
Однак при цьому суд не повинен доводити протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Прокурору достатньо лише надати докази дотримання порядку, передбаченого ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності та звернення прокурора до суду.
Вагомість причин незвернення компетентного органу до суду (зокрема, відсутність коштів для сплати судового збору) теж не має вирішального значення для обґрунтованості звернення прокурора до суду із позовом в інтересах держави.
Протилежні доводи і заперечення відповідача з даного питання колегія суддів відхиляє.
Щодо інших аргументів сторін колегія суддів зазначає, що вони були всебічно досліджені, але не наводяться у постанові, позаяк не покладаються в її основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10.02.2010). Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.
Відповідно до статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
За правилами ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Господарським судом Київської області при прийнятті оскарженого рішення повно та належно досліджено всі обставини справи, доводи і заперечення сторін, вірно застосовано положення чинного законодавства. 
Підстав для задоволення апеляційної скарги від 20.04.2026 відповідача, ТОВ "Моноліт-Центр", та для скасування рішення суду першої інстанції від 17.03.2026 колегія суддів не вбачає.
Клопотання відповідача від 26.06.2026 про повернення на стадію з`ясування обставин у справі та зупинення провадження до часу закінчення розгляду ВП ВС справи № 911/1553/25 у подібних відносинах колегія суддів відхилила, оскільки на час розгляду клопотання, ухвали про прийняття до провадження цієї справи Великою Палатою Верховного Суду немає. 
Судові витрати.
Відповідно до вимог статті 129 ГПК України, судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника. 
Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “МОНОЛІТ-ЦЕНТР” на рішення Господарського суду Київської області від 17.03.2026 у справі №911/3300/25 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду Київської області від 17.03.2026 у справі №911/3300/25 залишити без змін.
3. Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю “МОНОЛІТ-ЦЕНТР”.
4. Матеріали справи №911/3300/25 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках і строки, передбачені статтями 287, 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 01 липня 2026 року 

Головуючий суддя Н.М. Спаських 

Судді П.В. Горбасенко

О.В. Яценко