ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
10.06.2026	Справа № 910/3536/26	

Господарський суд міста Києва в складі головуючого судді Блажівської О.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні справу №910/3536/26
за позовом Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, місто Київ, вул. Симона Петлюри, 25, код ЄДРПОУ: 00100227)
до
Товариства з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» (01054, місто Київ, вул. Пирогова, 2/37, код ЄДРПОУ: 43911698)
про стягнення 878 217, 31 грн., 

без виклику представників сторін,

ІСТОРІЯ СПРАВИ:

Стислий виклад позовних вимог.
До Господарського суду міста Києва звернулося Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» про стягнення 3% річних в розмірі 336 105,18 грн та інфляційні втрати в розмірі 542 112,13 грн, а всього разом - 878 217,31 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що ТОВ «Східний Енергетичний Союз» 13.05.2021 подана заява приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії. Листом ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» №01/19506 від 13.05.2021 повідомило ТОВ «Східний Енергетичний Союз» про приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії №2055-01073, дата акцептування 13.05.2021. Таким чином, 13.05.2021 між сторонами укладено Договір про врегулювання небалансів електричної енергії №2055-01073 (далі - Договір). Пунктами 9.1, 9.2 Договору (в редакції наказу від 08.07.2024 №393) було визначено, що цей Договір набирає чинності з дати реєстрації ОСП СВБ відповідно до її заяви-приєднання до цього Договору і є чинним до 31 грудня включно року, у якому була надана заява-приєднання. Якщо жодна зі Сторін не звернулася до іншої Сторони у строк не менше ніж за 1 місяць до закінчення цього Договору з ініціативою щодо його розірвання, то цей Договір вважається продовженим на наступний календарний рік на тих же умовах. Відповідно, наказом ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» (ОСП) затверджуються умови договору про врегулювання небалансів електричної енергії, до яких приєднується Відповідач; до умов договору неодноразово вносилися зміни (з урахуванням змін, внесених НКРЕКП до типового договору - додатку до Правил ринку). Відповідно до п. 1.1 Договору цей договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови врегулювання небалансів електричної енергії СВБ, у тому числі її балансуючої групи. Цей Договір є договором приєднання в розумінні статті 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою Стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого Договору в цілому. Відповідно до п. 1.3 Договору СВБ врегульовує небаланси електричної енергії, що склалися в результаті діяльності її балансуючої групи на ринку електричної енергії, або передає свою відповідальність за небаланси електричної енергії іншій СВБ шляхом входження до її балансуючої групи. Згідно з п. 1.4 Договору ОСП врегульовує небаланси електричної енергії з СВБ у порядку, визначеному Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №307. Пунктом 2.1 Договору передбачено, що вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються АР для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього Договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством. За підсумками місяця визначається індикативна величина - середньозважена ціна небалансів електричної енергії за розрахунковий місяць, що розраховується шляхом ділення загальної вартості небалансів електричної енергії на загальний обсяг небалансів електричної енергії. Звертаючись з даним позовом до суду, позивач вказує на те, що відповідач в порушення умов укладеного Договору не врегулював небаланс у лютому та березні 2025 року, у зв`язку з чим у відповідача виникла заборгованість у розмірі 12 669 626,61 грн. Позивачем складені та підписані акти купівлі продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів №ВН/23/10- 2055 від 31.10.2023, ВН/23/11-2055 від 30.11.2023, ВН/23/12-2055 від 31.12.2023 та акати корегування до вказаних актів №ВР/23/10-2055 від 01.03.2024, №ВР/23/11-2055 від 05.03.2024, №ВР/23/12-2055 від 07.03.2024 і доставлені відповідачу через систему електронного документообігу відповідно до п. 5.9 Договору. Також, позивачем виставлено відповідачу рахунки-фактури №2702202400298 від 05.02.2025, №2902202400298 від 05.03.2025 та №0103202400842 від 05.03.2025 на загальну суму 12 669 626,61 грн. Відповідно до п. 5.3.1 Правил ринку рахунок A-В використовується для розрахунків за небаланси. Розрахункова активність на цьому рахунку для кожного розрахункового періоду кожного торгового дня включає дебетування за платежі або кредитування за витрати СВБ, що виникають через їх позитивний або негативний небаланс, за відповідною ціною небалансів, у тому числі оплату/зарахування за отримання/надання аварійної допомоги операторам системи передачі суміжних держав та позапланових перетоків електричної енергії. Також Позивач зазначає, що порядок розподілу коштів, що надходять на рахунки із спеціальним режимом використання визначено постановою НКРЕКП від 27.06.2019 за № 1246 «Про алгоритм розподілу коштів» та постановою від 18.06.2019 за № 1041 «Про затвердження Порядку розподілу коштів з поточних рахунків із спеціальним режимом використання електропостачальників та внесення зміни до постанови НКРЕКП від 18 січня 2019 року № 26». Згідно з процесом врегулювання, передбаченого п. 3.2. Правил врегулювання, рух грошей врегулювання, отриманий від врегулювання, зараховується/списується з рахунку врегулювання A-G і списується/ зараховується на ринкові рахунки учасників ринку не пізніше ніж через 3 робочі дні після закінчення строку для подання заперечень або формування остаточних звітів про врегулювання розрахунків. Відповідно до п.п. 3 п.3.1. Додатку 10 до Правил ринку протягом 2 робочих днів з моменту повідомлення про початкові звіти про врегулювання розрахунків СВБ може подати обґрунтоване заперечення АР щодо даних, які містяться у початкових звітах про врегулювання розрахунків. В той же час, рахунки-фактури №2702202400298 від 05.02.2025, №2902202400298 від 05.03.2025 та №0103202400842 від 05.03.2025 у вказані строки відповідачем не оплачено, а відтак за врегулювання небалансів електричної енергії на підставі Договору у відповідача наявна заборгованість у загальному розмірі 12 669 626,61 грн.
Таким чином, позивачем нараховано та заявлено до стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 17 625,73 грн. та інфляційні у розмірі 21 357,32 грн., за період з 11.02.2025 по 21.03.2025. Рішенням Господарського суду міста Києва по справі № 910/4775/25 позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (надалі - ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго») до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» (надалі - ТОВ «Східний Енергетичний Союз») про стягнення 12 738 609,66 грн. (основна сума боргу, 3% річних та інфляційні втрати) задоволено повністю. 09 жовтня 2025 року Господарський суд міста Києва видав наказ про примусове виконання рішення. Разом з тим, станом на дату подання цього позову Товариство з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» рішення суду по справі №910/4775/25 не виконано. Таким чином, Відповідач на вимогу Позивача на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. З огляду на наведене, Позивач вважає за необхідне стягнути в судовому порядку 3% річних в розмірі 336 105,18 грн та інфляційні втрати в розмірі 542 112,13 грн за період з 22.03.2025 по 06.02.2026 рр.

Стислий виклад заперечень відповідача.
Відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву у відповідності до приписів ст. 178 ГПК України не скористався та не надав.

Процесуальні дії у справі
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Визнано справу №910/11226/25 малозначною. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвала Господарського суду міста Києва від 06.04.2026 була направлена відповідачу рекомендованим листом, що підтверджується відтиском печатки про відправлення на зворотному боці ухвали, на адресу місцезнаходження, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, - 01054, місто Київ, вул. Пирогова, 2/37. Конверт з ухвалою суду від 06.04.2026 було повернуто поштовим відділенням із зазначенням «за закінченням терміну зберігання». 
За аналізом приписів пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відтак, день проставлення у поштовому повідомлені відмітки про відсутність адресата за вказаною адресою вважається днем вручення відповідачу ухвали суду в силу положень п.5 ч.6 ст.242 Господарського процесуального кодексу України.
Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового
За змістом пункту 101 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення адресатам (одержувачам) поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом строку, що встановлюється оператором поштового зв`язку, відправлення EMS - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод. Строк зберігання за заявою відправника/адресата (одержувача) і за додаткову плату може бути продовжений.
Після закінчення встановленого строку зберігання поштові відправлення, поштові перекази повертаються відправнику, крім випадків, коли відправником надано розпорядження не повертати (пункт 102 вказаних Правил).
Крім того, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду (така ж правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б), від 07.09.2022 № 910/10569/21, від 19.12.2022 № 910/1730/22, від 01.03.2023 № 910/18543/21, від 30.03.2023 № 910/2654/22, від 06.06.2023 № 922/3604/21, від 09.11.2023 у справі № Б-39/02-09 (922/3286/21).
Отже, судом вчинені всі необхідні дії для належного повідомлення відповідача про розгляд даної справи.
Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.
Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).
Також судом враховано, що за приписами частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.
Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що Відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись, зокрема, з ухвалою суду по справі № 910/3536/26 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).
Враховуючи викладене, Відповідач повідомлений належним чином про розгляд даної справи.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ
ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» є юридичною особою, що утворена 29.07.2019 як акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого закріплюються в державній власності, внаслідок реорганізації шляхом перетворення Державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 15.02.2019 №73 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.11.2017 №829-р «Про погодження перетворення державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» у приватне акціонерне товариство».
ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» є правонаступником майна, усіх прав та обов`язків Державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» відповідно до ст. 108 Цивільного кодексу України, п. 5 Порядку перетворення державного унітарного комерційного підприємства в акціонерне товариство, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.08.2012 №802, п. 3.2 Статуту НЕК «Укренерго», затвердженого наказом Міністерства енергетики України від 21.09.2021 №218.
ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» (Позивач) виконує функції оператора системи передачі (ОСП) - юридичної особи, відповідальної за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії (п. 55 ч. 1 ст. 1, ст. 31, 33, п. 8 розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії»; постанови НКРЕКП від 17.07.2014 №1012 «Про видачу ліцензії з передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами ДП «НЕК «Укренерго», від 17.12.2021 №2624 «Про видачу ліцензії з передачі електричної енергії НЕК «Укренерго»; п. 2.1, 2.2 Статуту НЕК «Укренерго», затвердженого наказом Міністерства енергетики України від 21.09.2021 № 218).
На ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» як оператора системи передачі покладені функції адміністратора розрахунків - юридичної особи, яка забезпечує організацію проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон).
Згідно з ч. 1 ст. 68 Закону в Україні функціонує єдиний балансуючий ринок. На балансуючому ринку оператором системи передачі здійснюються: купівля та продаж електричної енергії для балансування обсягів попиту та пропозиції електричної енергії у межах поточної доби; купівля та продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторін, відповідальних за баланс.
Пунктами 7, 12, 46, 89 ч. 1 ст. 1 Закону визначено: балансуючий ринок електричної енергії - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії; відповідальність за баланс - зобов`язання учасників ринку повідомляти і виконувати погодинні графіки електричної енергії відповідно до обсягів купленої та проданої електричної енергії та нести фінансову відповідальність за врегулювання небалансів; небаланс електричної енергії - розрахована відповідно до правил ринку для кожного розрахункового періоду різниця між фактичними обсягами відпуску або споживання, імпорту, експорту електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, та обсягами купленої і проданої електричної енергії, зареєстрованими відповідно до правил ринку; сторона, відповідальна за баланс - учасник ринку, зобов`язаний повідомляти та виконувати свої погодинні графіки електричної енергії (та/або балансуючої групи) відповідно до обсягів купленої та/або проданої електричної енергії та фінансово відповідальний перед оператором системи передачі за свої небаланси (та/або небаланси балансуючої групи).
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 52 Закону позивач як адміністратор розрахунків розраховує ціни небалансів електричної енергії, обсяги небалансів електричної енергії і відповідні платежі за них та виставляє відповідні рахунки.
Відповідно до ст. 70 Закону усі учасники ринку, крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу, несуть відповідальність за свої небаланси електричної енергії; сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані нести фінансову відповідальність за небаланси електричної енергії перед оператором системи передачі; купівля-продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, здійснюється між стороною, відповідальною за баланс, та оператором системи передачі за договором про врегулювання небалансів; оператор системи передачі врегульовує небаланси електричної енергії із сторонами, відповідальними за баланс, у порядку, визначеному цим Законом та правилами ринку; врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення стороною, відповідальною за баланс, правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії з оператором системи передачі в обсягах небалансів електричної енергії за цінами небалансів, визначеними відповідно до правил ринку; вартість небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, розраховується адміністратором розрахунків для кожного розрахункового періоду доби залежно від обсягу небалансів електричної енергії цієї сторони та цін небалансів, визначених правилами ринку; порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається правилами ринку.
Також частинами 2 та 3 ст. 2 Закону передбачено, що основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема, правилами ринку, які, в тому числі, визначають правила функціонування балансуючого ринку та ринку допоміжних послуг.
Правила ринку визначають, зокрема, порядок реєстрації учасників ринку, порядок та вимоги до забезпечення виконання зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів електричної енергії, правила балансування, порядок проведення розрахунків на балансуючому ринку. Правила ринку затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), від 14.03.2018 №307, зі змінами (далі - Правила ринку).
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 4 Закону учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про врегулювання небалансів.
Згідно з ч. 3 ст. 3 Закону обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з оператором системи передачі. Типовий договір про врегулювання небалансів електричної енергії затверджується Регулятором (ч. 5 ст. 70 Закону).
Відповідно до абз. 11 п. 1.1.2 гл. 1.1, п. 1.3.2 гл. 1.3 р. І Правил ринку договір про врегулювання небалансів електричної енергії - договір, відповідно до якого суб`єкт господарювання набуває статусу учасника ринку та здійснюється врегулювання небалансів електричної енергії. Для суб`єктів господарювання, визначених у п. 1.2.1 гл. 1.2 р. І Правил ринку (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) обов`язковою умовою участі на ринку електричної енергії є укладення договору про врегулювання небалансів електричної енергії з ОСП, що є договором приєднання, типова форма якого наведена в додатку 1 до цих Правил; учасники ринку укладають договір про врегулювання небалансів електричної енергії шляхом приєднання до договору.
Згідно з ч. 1 ст. 634 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому.
Наказом ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» від 16.03.2021 №141 затверджено умови Договору про врегулювання небалансів електричної енергії.
ТОВ «Східний Енергетичний Союз» 13.05.2021 подана заява-приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії.
Листом ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» №01/19506 від 13.05.2021 повідомило ТОВ «Східний Енергетичний Союз» про приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії №2055-01073, дата акцептування 13.05.2021.
Таким чином, 13.05.2021 між сторонами укладено Договір про врегулювання небалансів електричної енергії №2055-01073 (далі - Договір).
Пунктами 9.1, 9.2 Договору (в редакції наказу від 08.07.2024 №393) було визначено, що цей Договір набирає чинності з дати реєстрації ОСП СВБ відповідно до її заяви-приєднання до цього Договору і є чинним до 31 грудня включно року, у якому була надана заява-приєднання. Якщо жодна зі Сторін не звернулася до іншої Сторони у строк не менше ніж за 1 місяць до закінчення цього Договору з ініціативою щодо його розірвання, то цей Договір вважається продовженим на наступний календарний рік на тих же умовах.
Згідно з п. 10.1, 10.3 Договору цей договір може бути змінений ОСП (Позивач) в односторонньому порядку у разі внесення регулятором змін до типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії, який є додатком 1 до Правил ринку. Змінений Договір оприлюднюється на сайті ОСП. Якщо учасник ринку не ініціював розірвання цього Договору протягом 1 місяця з дати набрання чинності змінами, вважається, що він погодився зі зміненим Договором.
Відповідно, наказом ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» (ОСП) затверджуються умови договору про врегулювання небалансів електричної енергії, до яких приєднується Відповідач; до умов договору неодноразово вносилися зміни (з урахуванням змін, внесених НКРЕКП до типового договору - додатку до Правил ринку).
Відповідно до п. 1.1 Договору цей договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови врегулювання небалансів електричної енергії СВБ, у тому числі її балансуючої групи. Цей Договір є договором приєднання в розумінні статті 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою Стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого Договору в цілому.
Згідно з п. 1.2 Договору на підставі цього Договору сторона, що приєднується, набуває статусу учасника ринку та здійснює свою діяльність у якості СВБ.
Відповідно до п. 1.3 Договору СВБ врегульовує небаланси електричної енергії, що склалися в результаті діяльності її балансуючої групи на ринку електричної енергії, або передає свою відповідальність за небаланси електричної енергії іншій СВБ шляхом входження до її балансуючої групи.
Згідно з п. 1.4 Договору ОСП врегульовує небаланси електричної енергії з СВБ у порядку, визначеному Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №307.
Відповідно до п. 1.5 Договору врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення СВБ правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії та оплати платежів відповідно до Правил ринку.
Пунктом 2.1 Договору передбачено, що вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються АР для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього Договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством. За підсумками місяця визначається індикативна величина - середньозважена ціна небалансів електричної енергії за розрахунковий місяць, що розраховується шляхом ділення загальної вартості небалансів електричної енергії на загальний обсяг небалансів електричної енергії.
Згідно з п. 2.2 Договору порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається Правилами ринку.
Пунктом 1.1.2 глави 1.1 розділу І Правил ринку передбачено, що платіжний документ - рахунок, сформований адміністратором розрахунків учаснику ринку щодо оплати ним або адміністратором розрахунків своїх фінансових зобов`язань, що виникли в результаті участі на ринку електричної енергії такого учасника ринку; система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що включає низку підсистем, що забезпечують управління всіма необхідними базами даних, реєстрами та виконання розрахунків, що визначені цими Правилами.
Згідно з п. 1.11.1 Правил ринку за допомогою системи управління ринком (СУР) здійснюється управління процесами, зокрема проведенням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів діяльності на ринку електричної енергії згідно з цими Правилами.
Відповідно до п. 5.6 Договору подання платіжних документів здійснюється сторонами відповідно до Правил ринку.
Згідно із п. 7.7.3 Правил ринку оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа.
Також, у п. 5.1 Договору передбачено, що виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку та цим Договором.
Відповідно до п. 5.3 Договору СВБ, у якої виникли зобов`язання перед ОСП щодо оплати за небаланс електричної енергії, вносить плату за електричну енергію виключно на рахунок із спеціальним режимом використання ОСП, зазначені у реквізитах цього Договору.
Крім цього, відповідно до п. 5.9 Договору ОСП надає СВБ у паперовому та/або електронному вигляді (засобами електронного документообігу з накладенням КЕП) два примірника Акт купівлі-продажу, підписані зі своєї сторони, до 12 числа місяця, наступного за тим, щодо якого його сформовано.
Згідно із п. 5.10 Договору СВБ протягом двох робочих днів повертає ОСП один примірник підписаного зі своєї сторони Акта купівлі-продажу у паперовому та/або електронному вигляді (засобами електронного документообігу з накладенням КЕП).
Позивач у позовній заяві зазначає, що Відповідач в порушення умов укладеного Договору не врегулював небаланс у лютому та березні 2025 року, у зв`язку з чим у відповідача виникла заборгованість у розмірі 12 669 626,61 грн. Таким чином, позивачем нараховано та заявлено до стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 17 625,73 грн. та інфляційні у розмірі 21 357,32 грн., за період з 11.02.2025 по 21.03.2025. Рішенням Господарського суду міста Києва по справі № 910/4775/25 позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (надалі - ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго») до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» (надалі - ТОВ «Східний Енергетичний Союз») про стягнення 12 738 609,66 грн. (основна сума боргу, 3% річних та інфляційні втрати) задоволено повністю. 
09 жовтня 2025 року Господарський суд міста Києва видав наказ про примусове виконання рішення. Разом з тим, станом на дату подання цього позову Товариство з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» рішення суду по справі №910/4775/25 не виконано. 
Таким чином, Відповідач на вимогу Позивача на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. З огляду на наведене, Позивач вважає за необхідне стягнути в судовому порядку 3% річних в розмірі 336 105,18 грн та інфляційні втрати в розмірі 542 112,13 грн за період з 22.03.2025 по 06.02.2026 рр.
ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ
Судом під час розгляду справи по суті було досліджено наступні докази, якими позивач обґрунтовував свої доводи, а саме копії: статуту; Виписки ЄДРПОУ НЕК; Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №2055-01073 від 13.05.2021; акти купівлі продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів №ВН/23/10 2055 від 31.10.2023, ВН/23/11-2055 від 30.11.2023, ВН/23/12-2055 від 31.12.2023 та акати корегування до вказаних актів №ВР/23/10-2055 від 01.03.2024, №ВР/23/11-2055 від 05.03.2024, №ВР/23/12-2055 від 07.03.2024; рахунки-фактури №2702202400298 від 05.02.2025, №2902202400298 від 05.03.2025 та №0103202400842; рішення Господарського суду міста Києва по справі № 910/4775/25; Розрахунок заборгованості ТОВ СЕС; Cкриншот екрану з системи управління ринком про виставлення рахунку фактури, докази направлення відповідачу; інвойсу; наказу від 08.07.2024; наказу від16.03.2021; заява приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії; ПІ - Зв-68777; ПІ - Зв-68777.
Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Так, згідно частини першої статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.
У відповідності до положень ст.ст. 6, 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Згідно зі ст. 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором (ч. 2 ст. 193 Цивільного кодексу України).
Положеннями статті 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).
Договір, відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до статті 70 Закону України «Про ринок електричної енергії», усі учасники ринку, крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу, несуть відповідальність за свої небаланси електричної енергії.
З метою врегулювання небалансів з оператором системи передачі учасник ринку має стати стороною, відповідальною за баланс, або передати свою відповідальність іншій стороні, відповідальній за баланс, шляхом входження до балансуючої групи. Електропостачальники є сторонами, відповідальними за баланс своїх споживачів. Сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані нести фінансову відповідальність за небаланси електричної енергії перед оператором системи передачі.
Об`єднання учасників ринку у балансуючі групи здійснюється на добровільній договірній основі, за умови дотримання ними типових вимог до балансуючої групи, визначених правилами ринку. Порядок створення, реєстрації та припинення балансуючих груп визначається правилами ринку.
Купівля-продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, здійснюється між стороною, відповідальною за баланс, та оператором системи передачі за договором про врегулювання небалансів.
Оператор системи передачі врегульовує небаланси електричної енергії із сторонами, відповідальними за баланс, у порядку, визначеному цим Законом та правилами ринку. Врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення стороною, відповідальною за баланс, правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії з оператором системи передачі в обсягах небалансів електричної енергії за цінами небалансів, визначеними відповідно до правил ринку. Типовий договір про врегулювання небалансів електричної енергії затверджується Регулятором. Сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані надавати гарантії виконання фінансових зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів відповідно до правил ринку.
Вартість небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, розраховується адміністратором розрахунків для кожного розрахункового періоду доби залежно від обсягу небалансів електричної енергії цієї сторони та цін небалансів, визначених правилами ринку. Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається правилами ринку. Під час визначення обсягів небалансів електричної енергії правила ринку визначають порядок урахування обсягів електричної енергії, відпущеної та/або спожитої постачальником допоміжних послуг у разі фактичного надання допоміжних послуг.
У рамках балансуючої групи сторона, відповідальна за баланс балансуючої групи, здійснює купівлю та продаж електричної енергії в обсязі небалансів електричної енергії, обумовлених такими учасниками балансуючої групи, на договірних засадах.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Матеріалами справи встановлено, що Позивачем складені та підписані акти купівлі продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів №ВН/23/10- 2055 від 31.10.2023, ВН/23/11-2055 від 30.11.2023, ВН/23/12-2055 від 31.12.2023 та акати корегування до вказаних актів №ВР/23/10-2055 від 01.03.2024, №ВР/23/11-2055 від 05.03.2024, №ВР/23/12-2055 від 07.03.2024.
Вказані акти підписані позивачем та доставлені відповідачу через систему електронного документообігу відповідно до п. 5.9 договору, та підписані відповідачем без зауважень та заперечень.
Також, позивачем виставлено відповідачу рахунки-фактури №2702202400298 від 05.02.2025, №2902202400298 від 05.03.2025 та №0103202400842 від 05.03.2025 на загальну суму 12 669 626,61 грн 
Відповідно до п. 7.3.2 Правил ринку відповідач зобов`язаний впродовж двох робочих днів з дня отримання повідомлення про формування місячного звіту сторони відповідальної за баланс забезпечити на рахунку ескроу наявність коштів в обсязі, достатньому для оплати відповідачем небалансів відповідно до місячного звіту СВБ.
Як зазначає Позивач у позовній заяві, рахунки-фактури №2702202400298 від 05.02.2025, №2902202400298 від 05.03.2025 та №0103202400842 від 05.03.2025 у вказані строки відповідачем не оплачено, а відтак за врегулювання небалансів електричної енергії на підставі Договору у відповідача наявна заборгованість у загальному розмірі 12 669 626,61 грн.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.09.2025 по справі № 910/4775/25 позов Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» (01054, м. Київ, вул. Пирогова, 2/37; ідентифікаційний код 43911698) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25; ідентифікаційний код 00100227) заборгованість у розмірі 12 699 626 (дванадцять мільйонів шістсот дев`яносто дев`ять тисяч шістсот двадцять шість) грн. 61 коп., 3% річних у розмірі 17 625 (сімнадцять тисяч шістсот двадцять п`ять) грн. 73 коп., інфляційні у розмірі 21 357 (двадцять одна тисяча триста п`ятдесят сім) грн. 32 коп. та судовий збір у розмірі 152 863 (сто п`ятдесят дві тисячі вісімсот шістдесят три) грн. 32 коп. 
Як зазначає Позивач у позовній заяві, 09 жовтня 2025 року Господарський суд міста Києва видав наказ про примусове виконання рішення. Разом з тим, станом на дату подання цього позову Товариство з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» рішення суду по справі №910/4775/25 не виконано. Таким чином, Відповідач на вимогу Позивача на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. 
З огляду на наведене, Позивач вважає за необхідне стягнути в судовому порядку 3% річних в розмірі 336 105,18 грн та інфляційні втрати в розмірі 542 112,13 грн за період з 22.03.2025 по 06.02.2026 рр.
Так, з рішення Господарського суду міста Києва від 10.09.2025 по справі № 910/4775/25 встановлено, що Позивачем нараховано та заявлено до стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 17 625,73 грн. та інфляційні у розмірі 21 357,32 грн., за період з 11.02.2025 по 21.03.2025.
В даній справі Позивач просить в судовому порядку 3% річних в розмірі 336 105,18 грн та інфляційні втрати в розмірі 542 112,13 грн за період з 22.03.2025 по 06.02.2026 рр.
Так, відповідно до приписів статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
При цьому, суд звертає увагу сторін, що стаття 625 ЦК України, розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Відтак, норми розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України).
Отже, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Норми цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10.04.2018 у справі № 910/10156/17 вказала, що норми статті 625 ЦК України поширюються на всі види грошових зобов`язань, та погодилася з висновками Верховного Суду України у постанові від 01.06.2016 у справі № 3-295гс16, за змістом яких грошове зобов`язання може виникати між сторонами не тільки з договірних відносин, а й з інших підстав, передбачених цивільним законодавством.
Правовий аналіз положень статей 526, 599, 611, 625 ЦК України дає підстави для висновку, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу за кредитним договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін цього договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення. Зазначена позиція підтверджена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18), від 04 червня 2019 року у справі № 916/190/18 (провадження № 12-302гс18).
За змістом частини другої статті 625 ЦК України три проценти річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредитору.
Вимагати сплати суми боргу з урахуванням індексу інфляції, а також трьох процентів річних є правом кредитора, яким останній наділений у силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу. Такий висновок наведено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.07.2019 року у справі № 905/600/18.
Позивач звертаючись до суду з даним позовом у позовній заяві зазначає, що Відповідач на вимогу Позивача на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. 
Нарахування інфляційних втрат та 3% річних на суму боргу входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові (такий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справах № 703/2718/16-ц (на яку посилається скаржник), у постановах Верховного Суду від 04.10.2019 у справі № 915/880/18, від 26.09.2019 у справі № 912/48/19, від 18.09.2019 у справі № 908/1379/17 та у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.07.2019 у справі № 905/600/18).
Отже, у розумінні наведених приписів, позивач, як кредитор, вправі вимагати стягнення в судовому порядку сум інфляційних нарахувань та процентів річних до повного виконання грошового зобов`язання.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19 звернула увагу на те, що інфляційні та річні проценти нараховуються на суму простроченого основного зобов`язання. Тому зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного і поділяє його долю. Відповідно й вимога про сплату інфляційних та річних процентів є додатковою до основної вимогою. Такі ж висновки містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 03.10.2023 у справі № 366/203/21, від 09.11.2023 у справі № 420/2411/19 та від 02.07.2025 у справі № 903/602/24.
Велика Палата Верховного Суду у пункті 64 постанови від 04.06.2019 у справі №916/190/18 (на яку також посилається скаржник) зробила такий висновок: "Чинне законодавство не пов`язує припинення зобов`язання з наявністю судового рішення чи відкриттям виконавчого провадження з його примусового виконання, а наявність судових актів про стягнення заборгованості не припиняє грошових зобов`язань боржника та не позбавляє кредитора права на отримання передбачених частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України сум. Вирішення судом спору про стягнення грошових коштів за договором не змінює природи зобов`язання та підстав виникнення відповідного боргу".
Схожий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду у пунктах 98, 99 постанови від 10.09.2025 у справі № 369/13444/20, в якій зазначено: "Чинне законодавство не пов`язує припинення зобов`язання з ухваленням судового рішення щодо нього чи відкриттям виконавчого провадження з його примусового виконання, а наявність актів правосуддя про стягнення заборгованості не припиняє зобов`язань сторін. Вирішення судом спору про стягнення грошових коштів за договором не змінює природи зобов`язання та підстав виникнення відповідного боргу.
Ухвалення судового рішення щодо стягнення заборгованості за договором не є підставою заміни зобов`язання за договором - новим зобов`язанням за рішенням суду, а вказує лише на охоронний характер таких правовідносин, яким надано захист судовим рішенням. Таке судове рішення не змінює обсягу прав та обов`язків сторін зобов`язання, а лише підтверджує їх наявність та надає можливість примусового виконання цивільного зобов`язання у процедурах виконавчого провадження".
Верховний Суд також враховує, що у постанові Верховного Суду від 15.11.2019 у справі № 905/1753/18 викладений правовий висновок, відповідно до якого, враховуючи, що грошове зобов`язання відповідача виникло до ухвалення судового рішення по суті спору у справі № 905/1524/15 та не припинилося в наслідок набрання ним законної сили, нарахування 3 % річних, інфляційних втрат та пені згідно зі статтею 625 ЦК України необхідно здійснювати на суму основного боргу, стягнуту цим судовим рішенням до її повної сплати боржником, без урахування стягнутих цим рішенням сум відсотків річних, інфляційних втрат.
Окрім того, Верховний Суд враховує, що Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 18.12.2025 повернула справу № 922/4734/24 Верховному Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду для розгляду, з огляду на те, що, зокрема, необхідність відступу від висновків Великої Палати Верховного Суду, яку обґрунтовує Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, не пов`язана з відсутністю, суперечливістю, неповнотою, невизначеністю (неясністю, нечіткістю) та неефективністю правового регулювання охоронюваних прав, свобод й інтересів, а зводиться до незгоди з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19.
Здійснивши розрахунок за допомогою калькулятора інформаційно-правової системи "ЛІГА:ЗАКОН", судом встановлено, що при їх обчисленні Позивач допустив арифметичну помилку, разом із тим, оскільки їх розмір не перевищує сум, обчислених судом, заявлені позовні вимоги НЕК "Укренерго"» підлягають задоволенню у повному обсязі.
Згідно із ч. 2-3 ст.13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
За приписами ч.1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Отже, з аналізу наведених норм права та поданих доказів, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги в частині стягнення з відповідача штрафних санкцій підлягає задоволенню повністю.
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по оплаті позову судовим збором підлягають покладенню на відповідача.
Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237, 238, 240, 241, 242, 254, 255, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:
1. Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» - задовольнити повністю.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» (01054, місто Київ, вул. Пирогова, 2/37, код ЄДРПОУ: 43911698) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, місто Київ, вул. Симона Петлюри, 25, код ЄДРПОУ: 00100227) 3% річних у розмірі 336 105,18 грн (Триста тридцять шість тисяч сто п`ять гривень 18 копійок), інфляційні втрати у розмірі 542 112,13 (П`ятсот сорок дві тисячі сто дванадцять гривень 13 копійок). 
3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Східний Енергетичний Союз» (01054, місто Київ, вул. Пирогова, 2/37, код ЄДРПОУ: 43911698) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» (01032, місто Київ, вул. Симона Петлюри, 25, код ЄДРПОУ: 00100227) витрати по сплаті судового збору в розмірі 10 538,61 грн. (Десять тисяч п`ятсот тридцять вісім гривень 61 копійка.). 
4. Після набрання рішенням законної сили видати накази.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення господарського суду може бути оскаржено в порядку та строки відповідно до приписів ст. ст. 254, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.
Рішення суду складено та підписано 10.06.2026, у зв`язку з перебуванням судді Блажівської О.Є. у відрядженні.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА