ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ 

майдан Путятинський, 3/65, м. Житомир, 10002, тел. (0412) 48 16 20,
e-mail: inbox@zt.arbitr.gov.ua, web: https://zt.arbitr.gov.ua,
код ЄДРПОУ 03499916 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2026 р. 	м. Житомир 	Справа № 906/445/26 	

Господарський суд Житомирської області у складі:
судді ОСОБА_1 

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справу
за позовом Заступника керівника Коростишівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черняхівської селищної ради 
до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 
про відшкодування шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення у розмірі 37731 грн. 

Зміст позовних вимог та заперечень.
Прокурором пред`явлено позов про відшкодування шкоди Черняхівській селищній раді, завданої вчиненням кримінального правопорушення у розмірі 37731 грн. ОСОБА_2 шляхом привласнення коштів за невиконані роботи, які передбачені проектно-кошторисною документацією по об`єкту: Капітальний ремонт будинку культури по вул.Мирона Верещака,3, с.Новосілки, Черняхівський район, Житомирська область, завищення цін на деякі види робіт.
Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що у Черняхівському районному суді Житомирської області перебувало кримінальне провадження (справа №293/1316/22) по звинуваченню ОСОБА_2 за статтями 191, 366 КК України. Прокурором у кримінальному провадженні подавався цивільний позов в порядку ст 128 КПК України. Ухвалою вказаного районного суду від 03.04.2025 обвинуваченого ОСОБА_2 звільнено від кримінальної відповідальності, у зв`язку із закінченням строків притягнення до кримінальної відповідальності, закрито кримінальне провадження, цивільний позов прокурора залишено без розгляду. Після цього прокурор звертався з аналогічним позовом до Черняхівського районного суду Житомирської області, однак ухвалою від 08.10.2025 відмовлено у відкритті провадження у справі. Ухвала залишена буз змін постановами Житомирського апеляційного суду від 02.12.2025 та Верховного суду від 11.02.2026. При цьому суди констатували, що спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.
У відзиві на позовну заяву фізична особа-підприємець ОСОБА_2 позов не визнав. Заперечення грунтуються на тому, що прокурором не доведено наявність підстав для відшкодування шкоди відповідачем, а висновок експерта №12/4-78 від 06.05.21 є хибним, оскільки експертом не було узято до уваги, що проектна документація розроблялася на підставі дефектного акта в 2017 році на основі чинних на той момент нормативно-правових актів; дослідження проводилось поверхнево без відібрання зразків для лабораторних досліджень для визначення технічного стану об`єкту будівництва; замовник прийняв виконані роботи без зауважень та оплатив їх; об`єкт забезпечено технічним наглядом.

Рух справи.
20.04.2026 до суду надійшла вказана позовна заява.
Ухвалою від 22.04.26 суд відкрив провадження у справі №906/445/26 за вказаною позовною заявою та вирішив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи.
Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін від учасників справи до суду не надходило.
12.05.2026 до суду надійшов відзив на позовну заяву від фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (а.с.129).

Встановлені судом обставини.
19 жовтня 2017 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 (підрядник/відповідач) та Черняхівською селищною радою (замовник/позивач) укладено Договір підряду №5 на виконання капітального ремонту будинку культури по вулиці Мирона Верещака, 3, села Новосілки, Черняхівського району, Житомирської області з договірною ціною 490744,91 грн. у тому числі єдиний податок 5%, що становить 24 537,25 грн. з терміном виконання робіт до 31.12.2017 (а.с.22).
Згідно з пунктом 1.1. договору, підрядник приймає на себе зобов`язання виконати капітальний ремонт будинку культури по АДРЕСА_1 , а Черняхівська селищна рада зобов`язується прийняти роботу та оплатити її вартість у строки та на умовах, що визначаються вказаним договором та додатками до нього.
Пунктом 1.2 договору встановлено, що об`єм, характер та вартість робіт, які будуть виконуватися підрядником, встановлюються відповідно до договірної ціни та локальних кошторисів договору та обмежені сумою вказаного договору.
Пунктом 2.1.1 договору передбачено, що підрядник зобов`язаний своєчасно та якісно виконувати роботи, які є предметом договору.
У відповідності до пункту 2.1.3 підрядник зобов`язаний надавати замовнику на підпис акт прийому-здачі робіт, що фактично були виконані згідно порядку виконання робіт зазначених у договорі.
Пунктом 2.2.4 договору встановлено, що після надання підрядником остаточного акту здачі-приймання робіт, на протязі трьох робочих днів замовник зобов`язаний прийняти виконані роботи та підписати остаточний акт, або в той же термін надати підряднику письмову мотивовану відмову.
Згідно з пунктом 5.1. договору за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором винна сторона відшкодовує іншій стороні збитки, що виражаються у зроблених витратах або пошкодженні майна.
Додатком до договору “Договірна ціна на будівництво капітальний ремонт будинку культури по вулиці Мирона Верещака, 3, село Новосілки, Черняхівського району, Житомирської області” визначено вид договірної ціни на вказані роботи - динамічна. Визначення договірної ціни проведено згідно з ДСТУ Б Д.1.1.-1:2013. До складу договірної ціни підрядник включив: прямі витрати, у тому числі заробітну плату, вартість матеріальних ресурсів, вартість експлуатації будівельних машин та механізмів, загальновиробничі витрати, прибуток, податки, збори, обов`язкові платежі, встановлені чинним законодавством і не враховані складовими вартості будівництва.
У грудні 2017 сторони підписали Акти №1 та №2 виконаних робіт на загальну суму 490744,91грн. Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3) складені відповідно зазначених актів (а.с.75-84).
Платіжними дорученнями від 19.10.2017, 14.12.2017 та 26.12.207 перераховано грошові кошти місцевого бюджету на загальну суму 490744,91 грн. (а.с.72-74).
Прокурор посилається на те, що відповідач у жовтні-грудні 2017 року неякісно виконав будівельні роботи з капітального ремонту будинку культури по вул. Мирона Верещака, 3, с. Новосілки Черняхівського району Житомирської області , завищив ціни на окремі роботи порівняно з договірною ціною та діючими ресурсними елементними кошторисними нормами.
Загальна сума завищень та невідповідностей у вигляді неякісно виконаних будівельних робіт з капітального ремонту будинку культури включених до акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (КБ-2в) за грудень 2017 року складає 37731 грн., що було встановлено Висновком експерта №1055/22-25 від 11.07.22 (а.с.47) та свідчить про незаконне заволодіння бюджетними коштами Черняхівської селищної ради на загальну суму 37731 грн.

Висновки суду та норми права.
Відповідно до статті 509 ЦК України: Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України: Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є, серед іншого, договори.
Відповідно до ст.875 ЦК України: За договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.
Як встановлено судом, у відповідача виникли зобов`язання перед позивачем з Договору підряду №5 від 19.10.2017, за яким відповідач на замовлення позивача зобов`язався виконати капітальний ремонт нежитлового приміщення.
Відповідно до статті 883 ЦК України: Підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.
Таким чином законом чітко визначені норми права, які регулюють відповідальність підрядника за невиконані чи неякісно виконані роботи.
Разом з тим прокурор обгрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що: відповідачем завдана шкода, яка має відшкодовуватись в порядку статті 1166 ЦК України; підставою звернення до суду прокурора з позовом стало вчинення кримінального правопорушення; шкода (збитки), які просить відшкодувати прокурор, виникла у зв`язку з кримінальним правопорушенням.
Належним доказом вчинення кримінального правопорушення може бути лише обвинувальний вирок суду, якого прокурором не надано у зв`язку з його відсутністю.
Стаття 1166 ЦК України регулює деліктну (позадоговірну) відповідальність. Оскільки між сторонами у справі склалися договірні відносини, застосування цієї норми кодексу є безпідставним.
Шкода, завдана кримінальним правопорушенням, шкода в розумінні статті 1166 ЦК України та збитки, які задані підрядником замовнику в процесі виконання договору підряду, є різними поняттями, регулюються різними нормами та доводяться різними доказами.
Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, серед іншого, правові підстави позову. На відміну від цієї норми, відповідні статті ЦПК України (ст.175) та КАС України (ст.160) не містять положення про необхідність вказувати позивачу правові підстави позову. Це не є помилкою законодавця, а вказує на те, що виходячи із суб`єктного складу учасників господарського процесу та характеру спорів, які розглядаються господарськими судами, позивач зобов`язаний визначити норму права, яка, на його думку, має застосовуватись для захисту його прав. І навпаки, законодавець звільнив від обов`язку позивачів у цивільному та адміністративному процесу визначати правову підставу позову з метою полегшення доступу до правосуддя осіб, які в переважній більшості є фізичними особами. З огляду на викладене, принцип "Суд знає закони" обов`язково застосовується загальними та адміністративними судами і не підлягає застосуванню у господарському процесі, тому вирішуючи спір господарський суд має виходити лише з правових підстав позову, які визначив позивач у позовній заяві.
З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що прокурором обрано не правильний спосіб захисту порушеного права, що є підставою для відмови у задоволені позову.

Керуючись статтями 129,236,237,238 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ: 

Відмовити в задоволенні позову.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 

Суддя ОСОБА_1 

Віддрукувати: 
1- в справу
- сторонам до ЕК