Справа № 646/1894/26 
№ провадження 2/646/2536/2026 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 травня 2026 року
м.Харків
Основ`янський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді Шиховцової А.О.,
при секретарі: Скриннік А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовною заявою Слобідської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області ( Харківський рибоохоронний патруль) та Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним біоресурсам внаслідок вчинення кримінального правопорушення,-
ВСТАНОВИВ:
Слобідська окружна прокуратура м. Харкова в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області ( Харківський рибоохоронний патруль) та Харківська міська рада звернулися з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним біоресурсам внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у якому просили стягнути з відповідача на користь держави на розрахунковий рахунок місцевого бюджету Харківської міської ради шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення водним живим ресурсам у розмірі 183 396 грн.
В обґрунтування позову вказано,17.05.2024, у вечірній час доби, ОСОБА_1 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, прибув до берега озера «Новий Лиман», неподалік від вулиці Драгомирівській, в місті Харкові, з метою вилову риби для своїх особистих потреб. Реалізуючи свій протиправний умисел, спрямований на незаконний вилов риби, ОСОБА_1 , без допомоги будь-яких засобів плавання та рибальства, зайшовши безпосередньо у воду в озеро «Новий Лиман» в межах адміністративної території Основ`янського району міста Харкова, Харківської області, встановив власну риболовну ліскову сітку у кількості 1 штуки, з наступними параметрами: довжиною 70 метрів, висотою 1,5 метра, вічко сіткового полотна 40 міліметрів. У подальшому 17.05.2024, близько 21.10 год., ОСОБА_1 , в заборонений час - період нересту, встановленого наказом Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області № 46 від 25.03.2024 «Про перенесення строків весняно-літньої заборони на добування (вилов) риби та інших водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Харківської області у 2024 році», повернувся до встановленої останнім у озері «Новий Лиман» риболовної ліскової сітки та без допомоги будь-яких засобів плавання та рибальства, зайшовши безпосередньо у воду на вищевказану водойму, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, в порушення вимог чинного законодавства України, що регламентує використання природних ресурсів, зокрема ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 26, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, за допомогою вищевказаної риболовної ліскової сітки, здійснив незаконний вилов риби, а саме: карася сріблястого у кількості 116 шт., після чого направився до берега, де в подальшому був виявлений працівниками Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області, Харківський рибоохоронний патруль. Таким чином, ОСОБА_1 в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, в заборонений період - період нересту, забороненим знаряддям лову - риболовною лісковою сіткою, порушив вимоги п. п. 2 п. 1 розділу 3, п. п. 1 п. 1 розділу 4 «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022, п. 4, 14 п. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства» №1126 від 18.07.1998, ст. 27 Закону України «Про тваринний світ». Внаслідок своїх протиправних дій ОСОБА_1 незаконно добув рибу, а саме: карась сріблястий у кількості 116 шт., розмір шкоди за 1 екземпляр риби - карась сріблястий складає 1 581 грн., всього на загальну суму 183396,00 грн. 
Вироком Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27.09.2024 у справі № 646/10723/24 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК Україниі та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000 (сімнадцять тисяч) грн. 00 коп. Під час досудового розслідування та судового розгляду цивільний позов у справі не заявлявся, таким чином, заподіяна шкода водним біоресурсам державі не відшкодована у сумі 183396,00 грн.
Ухвалою суду від 02.03.2026 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
На адресу сторін судом було направлено копії ухвали про відкриття провадження у справі.
Представник позивача- Слобідська окружна прокуратура м. Харкова, яка діє в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області ( Харківський рибоохоронний патруль) та Харківська міська рада були сповіщені про розгляд даної справи належним чином, заяв та клопотань до суду не подано.
На адресу зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_1 судом було направлено копію ухвали про відкриття провадження у справі. Відповідач ОСОБА_1 надіслав на адресу суду, вхідний 06.04.2026 за № 15566, заяву, в якій позовні вимоги прокуратури визнав в повному обсязі. Проте, у зв`язку зі складним матеріальним становищем, просив суд розстрочити виконання рішення суду терміном на 24 місяці рівними частинами. 
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого висновку.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, вироком Червонозаводського районного суду м. Харкова від 27.09.2024 у справі № 646/10723/24 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК Україниі та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000 (сімнадцять тисяч) грн. 00 коп. Вказаний вирок суду набрав законної 29.10.2024. 
У цьому вироці суду було встановлено, що 17.05.2024, у вечірній час доби, ОСОБА_1 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, прибув до берега озера «Новий Лиман», неподалік від вулиці Драгомирівській, в місті Харкові, з метою вилову риби для своїх особистих потреб.Реалізуючи свій протиправний умисел, спрямований на незаконний вилов риби, ОСОБА_1 , без допомоги будь-яких засобів плавання та рибальства, зайшовши безпосередньо у воду в озеро «Новий Лиман» в межах адміністративної території Основ`янського району міста Харкова, Харківської області, встановив власну риболовну ліскову сітку у кількості 1 штуки, з наступними параметрами: довжиною 70 метрів, висотою 1,5 метра, вічко сіткового полотна 40 міліметрів.У подальшому 17.05.2024, близько 21.10 год., ОСОБА_1 , в заборонений час – період нересту, встановленого наказом Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області № 46 від 25.03.2024 «Про перенесення строків весняно-літньої заборони на добування (вилов) риби та інших водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Харківської області у 2024 році», повернувся до встановленої останнім у озері «Новий Лиман» риболовної ліскової сітки та без допомоги будь-яких засобів плавання та рибальства, зайшовши безпосередньо у воду на вищевказану водойму, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, в порушення вимог чинного законодавства України, що регламентує використання природних ресурсів, зокрема ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 26, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, за допомогою вищевказаної риболовної ліскової сітки, здійснив незаконний вилов риби, а саме: карася сріблястого у кількості 116 шт., після чого направився до берега, де в подальшому був виявлений працівниками Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області, Харківський рибоохоронний патруль.
Таким чином, ОСОБА_1 в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, в заборонений період – період нересту, забороненим знаряддям лову – риболовною лісковою сіткою, порушив вимоги п. п. 2 п. 1 розділу 3, п. п. 1 п. 1 розділу 4 «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022, п. 4, 14 п. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства» №1126 від 18.07.1998, ст. 27 Закону України «Про тваринний світ».Внаслідок протиправних дій ОСОБА_1 незаконно добув рибу, а саме: карась сріблястий у кількості 116 шт., розмір шкоди за 1 екземпляр риби – карась сріблястий складає 1 581 грн., всього на загальну суму 183 396,00 грн.
Згідно «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами або особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських рибних об`єктів України» затверджених Постановою Кабінету Міністрів від 21.11.2011 №1209 (із змінами, внесеними згідно з Постановою Кабінету Міністрів України №1039 від 06.10.2021), п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10 грудня 2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», внаслідок протиправних дій ОСОБА_1 , завдано збитки державі в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області, на загальну суму 183 396,00 грн., що є істотною шкодою завданою водним біоресурсам.
Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи, розмір шкоди заподіяної внаслідок незаконного вилову риби, що мало місце 17.05.2024 на озері «Новий Лиман» в м. Харкові, становить 183 396 (сто вісімдесят три тисячі триста дев`яносто шість) грн. 00 коп. Шкода, заподіяна внаслідок незаконного вилову риби ОСОБА_1 17.05.2024 на озері «Новий Лиман» в м. Харкові, згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» та біологічного обґрунтування кількісних показників визначення істотності шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом, розробленого Інститутом рибного господарства Національної академії аграрних наук України, являється істотною шкодою через «вилов риби в період нересту».
Під час досудового розслідування та судового розгляду цивільний позов у справі не заявлявся, таким чином, заподіяна шкода водним біоресурсам державі не відшкодована у сумі 183396,00 грн.  
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно з ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.
Згідно зі ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, на пільгових умовах. Згідно з вимогами ст. 25 Закону України «Про тваринний світ» рибальством Документ сформований в системі «Електронний суд» 24.02.2026 4 вважається добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. 
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах, встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. 
Охорона тваринного світу регламентована ст. ст. 36-37 Закону України «Про тваринний світ» та включає систему правових, організаційних, економічних, матеріально-технічних, освітніх та інших заходів, спрямованих на збереження, відтворення і використання об`єктів тваринного світу. Охорона тваринного світу передбачає комплексний підхід до вивчення стану, розроблення і здійснення заходів щодо охорони та поліпшення екологічних систем, в яких перебуває і складовою частиною яких є тваринний світ, між тим одним із заходів забезпечення охорони тваринного світу, є встановлення правил та науково обґрунтованих норм охорони, раціонального використання і відтворення об`єктів тваринного світу. Згідно з п. 1.1 , 4.4 Розділу IV Правил любительського рибальств, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за № 1412/38748), забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів. Забороняється добування (вилов) у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями лову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега. 
Однак, відповідач ОСОБА_1 здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову – сіткою у період нересту, тобто займався промисловим виловом риби не маючи відповідного дозволу.
Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.
Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна.
Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно п. 6.1.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.
Згідно роз`яснень даних у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених ст. 456 ЦК.
Оскільки, вироком Червонозаводського районного суду від 27.09.2024 року відповідача визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, суд приходить до висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями.
Згідно з таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1042 від 29.09.2023, Інститутом рибного господарства Національної академії аграрних наук України проведено розрахунок збитків, нанесених рибному господарству України незаконними діями ОСОБА_1 , які склали 183 396,00 гривень.
Згідно з висновком експерта Сумського науково-дослідного експертно- криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/119-24/14273-ФХЕД від 11.09.2024 завданий внаслідок незаконного вилову риби ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який відбувся 17.05.2024 близько 21:32 год. на території озера « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до наданих документів у сумі 183396,00 грн підтверджується.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що Слобідською окружною прокуратурою м. Харкова, який діє в інтересах держави, доведено наявність усіх необхідних елементів цивільно-правової відповідальності. Так, позивачем доведений факт неправомірної поведінки відповідача, заподіяння ним шкоди, а також причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою завдавача шкоди та негативними наслідками для позивачів.
За таких обставин судом виявлено порушене право позивачів, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню.
Вирішуючи питання розстрочення судового рішення суд виходить із наступного. Згідно п. 2 ч. 7 ст. 265 ЦПК України вбачається, що у разі необхідності в резолютивній частині рішення суду також вказується про, зокрема, надання відстрочення або розстрочення виконання рішення. 
Відповідно до ч. 1 ст. 267 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.
Крім того, ч. 1, 3, 4, 5 ст. 435 ЦПК України визначено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.
Виходячи із системного аналізу положень ст. 265, 267, 435 ЦПК України, розстрочення виконання судового рішення можливе в межах одного року з дня його ухвалення. 
Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 810/4643/18 зазначив, що питання про розстрочку виконання судового рішення суд вирішує із врахуванням конкретних обставин справи, зокрема, суб`єктного складу сторін у справі, зобов`язаної сторони (боржника) за рішенням суду, складного майнового стану чи складної життєвої ситуації зобов`язаної сторони (боржника), впливу виконання рішення на спроможність зобов`язаної сторони (боржника) виконати інший публічний обов`язок чи зобов`язання перед особами, які потребують соціального захисту. У випадку розстрочення (відстрочення) виконання свого рішення суд, який здійснює контроль за його виконанням, повинен забезпечити баланс публічного і приватного інтересів.
Суд, оцінюючи наявність підстав для розстрочення виконання рішення, враховує визнання відповідачем позову, бажання добровільно сплатити грошові кошти, розмір заборгованості, який складає 183396 грн., матеріальне становище відповідача, який є особою з інвалідністю 3 групи, відповідно до пенсійного посвідчення за № НОМЕР_1 від 01.05.2024 року є пенсіонером, вид пенсії: по інвалідності 3гр.,загальне захворювання, і відповідно до довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією інвалідність встановлена на строк безстроково, отримує пенсію у розмірі 2 596 грн., відповідно до виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного)хворого за № 22342 має хронічні захворювання, проходить курс лікування у медичному закладі з потребою у придбанні медичних препаратів, відповідач посилається на скрутне матеріальне становище та ураховуючи складну економічну ситуацію, одноразове виконання рішення є для нього ускладненим.
Ураховуючи конкретні обставини справи, доводи відповідача щодо складності одноразового виконання рішення, пов`язані з його матеріальним становищем, а також необхідність дотримання балансу інтересів сторін, суд уважає за можливе розстрочити виконання судового рішення в частині стягнення шкоди у розмірі 183 396,00 гривень на 12 місяців зі сплатою платежів рівними частинами у розмірі 15283,00 гривень щомісяця, починаючи з дня набрання цим рішенням законної сили, тим самим задовольнивши заяву частково відповідача про розстрочення судового рішення.
Такий строк розстрочення виконання рішення суду забезпечить баланс між захистом прав позивача та майновою відповідальністю відповідача. 
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача у разі задоволення позову.
На підставі викладеного, у зв`язку з тим, що позивачів звільнено від сплати судового збору за подання позовної заяви, судовий збір з урахуванням ч. 3 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» підлягає стягненню з відповідача на користь держави.
За таких обставин, керуючись 4, 12, 76, 81, 89, 141, 235, 259, 263-265, 267, 435 ЦПК України , ст. 1166 ЦК України суд,-
ухвалив:
Позов Слобідської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області ( Харківський рибоохоронний патруль) та Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної водним біоресурсам внаслідок вчинення кримінального правопорушення - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_3 ,на користь держави в особі Харківської міської ради шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення водним живим ресурсам у розмірі 183 396 грн (сто вісімдесят три тисячі триста дев`яносто шість гривень) на розрахунковий рахунок місцевого бюджету Харківської міської ради (код класифікації доходів бюджету 24062100, номер рахунку (IBAN) UA598999980333199331000020649, отримувач ГУК Харківської області/МТГ Харків, код отримувача (ЄДРПОУ) 37874947, Банк отримувача: Казначейство України (Ел.Адм.Подат.). 
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь держави судовий збір у розмірі 3328 грн.00коп.
Заяву відповідача ОСОБА_1 про розстрочення судового рішення -задовольнити частково.
Розстрочити виконання рішення в частині стягнення з ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_3 ,на користь держави в особі Харківської міської ради шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення водним живим ресурсам у розмірі 183 396 грн (сто вісімдесят три тисячі триста дев`яносто шість гривень) строком на 12 місяців, зі сплатою платежів рівними частинами у розмірі 15283,00 гривень, щомісяця, починаючи з дня набрання цим рішенням законної сили. 
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відомості про учасників справи:
Позивач- Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Харківській області (Харківський рибоохоронний патруль), адреса: 61145, м. Харків, вул. Космічна, 21, кімната 916, ЄДРПОУ 40850837;
позивач - Харківська міська рада тел. 380577607509 адреса 61003, майдан Конституції, 7, м. Харків ЄДРПОУ 04059243;
відповідач- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,адреса: АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_1  – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 м, адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .
Суддя А.О.Шиховцова