Справа № 766/16625/25
н/п 2/766/6899/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.04.2026 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді: Майдан С.І.,
за участю секретаря: Кирпиченко І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
встановив:
Позивач звернувся до суду з позовом до Херсонської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мати позивача, та після її смерті відкрилася спадщина. За життя ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Єрьоменко І.О, яким на випадок смерті заповідала всю належну їй на праві приватної власності частку житлового будинку з господарчими та побутовими будівлями та спорудами до нього АДРЕСА_1 та належну їй на праві приватної власності всю частку земельної ділянки, розташованої за цією ж адресою, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер - 6510136600:07:002:0047, ОСОБА_1 . Позивач є спадкоємцем за заповітом та за законом після смерті матері ОСОБА_2 , однак вчасно подати заяву до нотаріуса не міг з поважних причин. Так, Херсонська область з 24.02.2022 року є територією бойових дій до цього часу. Через повномаштабне вторгнення рф на територію України м. Херсон перебувало в окупації з 24.02.2022 року по 11.11.2022 року, у зв”язку з чим припинили роботу нотаріуси, державні органи. Позивач вимушено перемістився до Одеської області, де займався побутовими питаннями на новому місці, оскільки усе майно залишилося у м. Херсоні, є пенсіонером та має ряд захворювань. Його дружина ОСОБА_3 також мала проблеми зі здоров”ям, та у квітні 2024 року проходила лікування з хірургічним втручанням. Усі ці обставини утруднили позивачу, як спадкоємцю, на вчинення необхідних дій для прийняття спадщини. 15.08.2025 року позивач звернувся до Хаджибейської державної нотаріальної контори у м. Одеси з заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , проте нотаріусом було відмовлено у вчинені нотаріальної дії, у зв”язку з пропуском 6 місячного строку з дня відкриття спадщини, та роз”яснив про право звернення до суду з позовом про надання додаткового строку на прийняття спадщини. В інший спосіб, аніж звернення до суду із вказаним позовом, позивач не має можливості захистити свої права та інтереси.
Ухвалою суду від 11.11.2025 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження до підготовчого судового засідання. За клопотанням позивача судом витребувано у Хаджибейської державної нотаріальної контори у м. Одеси Карпової Н.М. копію матеріалів спадкової справи щодо майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
04.12.2025 року на виконання ухвали суду від 11.11.2025 року державним нотаріусом Хаджибейської державної нотаріальної контори у м. Одеси Карповою Н.М. надано до суду матеріали спадкової справи №518/2025 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
03.12.2025 року представником Херсонської міської ради Херсонської області Фроловою Т.С. подано до суду відзив на позовну заяву, сформовану в системі “Електронний суд”, в якій зазначила, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не доведено причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, а саме з 06.01.2023 по 06.07.2023 року (встановлений законом шестимісячний строк на подання заяви) та від дня закінчення шестимісячного строку до моменту звернення до суду, необгрунтовано належними доказами неможливість звернення до нотаріуса за місцем перебування. Після деокупації м. Херсона нотаріуси та державні органи відновили свою роботу з 01.05.2023 року територія Херсонської міської територіальної громади віднесена до територій активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси. Також, законодавство не забороняє звернення до орган нотаріату незалежно від місця відкриття спадщини, якщо місцем відкриття спадщини є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, територія, на якій ведуться активні бойову дії. До матеріалів справ позивачем не долучені докази про наявність чи відсутність інших спадкоємців, наявність/відсутність заведеної спадкової справи, наявність заповіту. На підставі викладеного, представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову.
Ухвалою суду від 23.02.2026 року закрито підготовче засідання та призначено судове засідання.
Позивач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутність, при винесенні судового рішення врахувати позицію, викладену у відзиві на позов від 03.12.2025 року.
З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі письмових доказів та, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд, дослідивши матеріали справи, матеріали спадкової справи ?518/2025, приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що згідно актового запису про народження № 622, складеного 16.03.1961 року РАЦСом м. Херсон, матрі`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказана ОСОБА_2 .
Згідно до свідоцтва № НОМЕР_1 про право власності на житло від 02.08.1994 року, виданого Фондом комунального майна м. Херсона, згідно розпорядження від 02.08.1998 року №15342Ж, та зареєстроване в ХМБТІ 16.04.1995 року в реєстровій книзі № 67 за реєстровим номером 26312; свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Карповою Н.М. 01.09.2010 року, зареєстроване в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно 08.09.2010 року, квартира АДРЕСА_2 , у цілому належить ОСОБА_2 . 
ОСОБА_2 за життя було зроблено заповідальне розпорядження, посвідчене 10.10.2019 року державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори Єрьоменко І.О, яким на випадок смерті заповідала всю належну їй на праві приватної власності частку житлового будинку з господарчими та побутовими будівлями та спорудами до нього АДРЕСА_1 та належну їй на праві приватної власності всю частку земельної ділянки, розташованої за цією ж адресою, цільове призначення - для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер - 6510136600:07:002:0047, ОСОБА_1 .
Відповідно до актового запису про смерть № 3028, складеного 15.03.2023 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина.
Згідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 81878386 від 16.07.2025 року Хаджибейською державної нотаріальною конторою у м. Одеса відкрита спадкова справа за номером у нотаріуса 518/2025 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
З заяво про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину від 16.07.2025 року звернувся позивач, син спадкодавця.
Заповіт, за номером у спадковому реєстрі 64876721, посвідчений 10.10.2019 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою, чинний. 
Листом 15.08.2025 року за № 3720/02-14, на усне звернення позивача щодо прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , державний нотаріус Хаджибейської державної нотаріальної контори у місті Одесі Карпова Н.М. повідомив ОСОБА_1 про пропущення встановленого частиною 3 статті 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини, оскільки позивач не подав в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини та відсутні відомості про спільну реєстрацію місця проживання /спільне проживання за спадкодавцем. Позивачу рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини за законом.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відомо. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення.
Так, у відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини в установлений законом строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.
Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк.
Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.
У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.
При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини (Правова позиція, висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12).
Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за заповітом та за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна у встановлений законом строк.
Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує те, що у період встановлений законом для прийняття спадщини, він разом із сім”єю, у зв”язку з повномасштабним вторгнення рф на територію України, вимушено перемістився до м. Одеси, має хронічні захворювання, що вимагало додаткових дій для організації безпеки відносно себе та своєї сім”ї, та вважає, що причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню.
04.03.2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, при цьому, позивач є спадкоємцем першої черги за законом та за заповітом. Інші спадкоємці відсутні.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що причини, які перешкоджали позивачу у визначений законом строк подати заяву, є такими, що дають підстави вважати їх, об`єктивними, пов`язаними з непереборними та істотними труднощами для вчинення таких дій, крім того, на території України з 24.02.2022 року введено військовий стан, що об`єктивно свідчить про певні труднощі із оформленням спадкових прав, внаслідок чого позовні вимоги є такими, що засновані на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, в зв`язку з чим підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст.2, 4, 7, 9, 10, 76-81, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд
вирішив:
Позов  ОСОБА_1 до Херсонської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщинизадовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк 2 (два) місяця з дня набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини за законом та за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до Херсонського апеляційного суду з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою Херсонського міського суду Херсонської області: http://ksm.ks.court.gov.ua.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя	С. І. Майдан