Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків 
28 квітня 2026 р. № 520/2029/26 
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області (вул. Перемоги, буд. 14, с-ще Старий Салтів, Чугуївський р-н, Харківська обл., 62518, код ЄДРПОУ 44918448) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
У С Т А Н О В И В:
Позивач - ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області, в якому просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області щодо непроведення розслідування нещасного випадку та нескладання акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1, що трапився 23.03.2022 із секретарем Старосалтівської селищної ради ОСОБА_2 ;
- зобов`язати Старосалтівську селищну військову адміністрацію Чугуївського району Харківської області провести розслідування нещасного випадку та скласти Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1, що трапився 23.03.2022 із секретарем Старосалтівської селищної ради ОСОБА_2 , відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 23.03.2022 близько 17 год 30 хв під час виконання службових обов`язків у Старосалтівській селищній раді (смт. Старий Салтів Чугуївського району Харківської області), під час прямування до укриття стався нещасний випадок, внаслідок якого уламками боєприпасів була смертельно поранена секретар Старосалтівської селищної ради ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була дружиною ОСОБА_1 . Разом з тим, Старосалтівською селищною військовою адміністрацією Чугуївського району Харківської області комісію з розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_2 , утворено не було, у зв`язку з чим розслідування зазначеного нещасного випадку не проводилося. Станом на день подання позову, акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався, за формою Н-1, згідно з додатком 11-1 до Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги за шкоду життю та здоров`ю, завдану працівникам об`єктів критичної інфраструктури, державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2023 № 1396, за фактом загибелі внаслідок ворожого обстрілу секретаря Старосалтівської селищної ради ОСОБА_2 , відсутній.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.02.2026 відкрито спрощене провадження у вказаній адміністративній справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву, позивачу - відповідь на відзив.
Відповідачем у поданому відзиві зазначено, що Розпорядженням Старосалтівського селищного голови № 35-ОС від 25.02.2022, у зв`язку з початком повномасштабної збройної агресії та прямою загрозою життю працівників, у Старосалтівській селищній раді офіційно впроваджено простій з 01.03.2022 по 26.03.2022. Цей документ був чинним на момент трагічної події. Таким чином, 23.03.2022 ОСОБА_2 юридично не перебувала у стані виконання службових обов`язків. Її трудові функції були зупинені розпорядженням Старосалтівського селищного голови № 35-ОС від 25.02.2022. Таким чином, відсутня головна ознака «нещасного випадку на виробництві» - зв`язок із трудовим процесом, що робить вимогу про спеціальне розслідування саме за трудовим законодавством безпідставною.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши викладені сторонами обставини справи та надані на їх підтвердження докази, суд прийшов до наступного. 
ОСОБА_2 , з 19.11.2020 працювала у Старосалтівській селищній раді на посаді секретаря Старосалтівської селищної ради, що підтверджується рішенням Старосалтівського селищного голови від 19.11.2020 № 6.
Зі змісту позовної заяви, 23.03.2022 близько 17 год 30 хв під час виконання службових обов`язків у Старосалтівській селищній раді (смт. Старий Салтів Чугуївського району Харківської області), внаслідок авіаційного обстрілу з боку збройних формувань держави агресора, під час прямування до укриття стався нещасний випадок, у результаті якого секретар Старосалтівської селищної ради ОСОБА_2 отримала смертельні поранення уламками боєприпасів.
За вказаним фактом 24.03.2022 ВП № 1 Чугуївського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Харківській області внесено відомості до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» за №№ 15, 16.
Постановою ВП № 1 Чугуївського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Харківській області від 24.03.2022 призначено судово-медичну експертизу.
За наявною інформацією, Слідчим відділом УСБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 22022220000000296 за фактом порушення законів та звичаїв війни військовослужбовцями підрозділів збройних сил чи інших відомств російської федерації, що полягали у здійсненні обстрілів із використанням артилерійського виду озброєння невстановленими снарядами невстановленого калібру по території за адресою: Харківська область, Чугуївський район, смт. Старий Салтів, внаслідок яких, загинула ОСОБА_2 .
Розпорядженням начальника Старосалтівської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 № 1-ос припинено трудові відносини з ОСОБА_2 , секретарем Старосалтівської селищної ради з 23.03.2022, у зв`язку зі смертю працівника, на підставі пп. 82 ч. 1 ст. 36 КЗпП України.
Позивач, ОСОБА_1 , чоловік загиблої ОСОБА_2 , є потерпілим у кримінальному провадженні № 22022220000000296.
На звернення представника позивача, відповідачем надано відповідь від 17.12.2025 №01-01-19/1550, з якої вбачається, що призначення, проведення та оформлення результатів спеціального розслідування нещасного випадку, який стався з ОСОБА_2 , не здійснювалися. Підставою для цього зазначено відсутність у військової адміністрації підтверджуючих даних, які б свідчили про зв`язок смерті ОСОБА_2 з виконанням нею посадових обов`язків у період військової агресії російської федерації проти України, а також відсутність у Старосалтівської селищної військової адміністрації повноважень на складання акта спеціального розслідування нещасного випадку. У зв`язку з наведеним, військовою адміністрацією відмовлено у задоволенні відповідного клопотання.
Вважаючи, вказану бездіяльність Старосалтівської селищної військової адміністрації протиправною, а свої права порушеними, позивач звернувся до адміністративного суду за захистом своїх порушених прав та інтересів.
Надаючи оцінку заявленим позовним вимогам та запереченням проти них, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-ХІІ (далі Закон №2694, у редакції, чинній на момент спірних правовідносин), встановлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.
Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.
Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337 затверджено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі Порядок № 337, у редакції від 06.01.2021)
Пункт 1 Порядку № 337 визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Абзац п`ятий пункту 3 Порядку № 337 визначає, що нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо;
Відповідно до пункту 4 Порядку № 337, потерпілий або працівник, який виявив нещасний випадок, гостре професійне захворювання (отруєння), чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні вжити всіх можливих заходів, необхідних для надання допомоги потерпілому та негайно повідомити про нещасний випадок безпосередньому керівникові робіт, службі охорони праці підприємства (установи, організації) або іншій уповноваженій особі підприємства (установи, організації).
Відповідно до пункту 8 Порядку № 337, повідомлення про нещасний випадок надається за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), а у разі настання нещасного випадку внаслідок події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів - за місцем реєстрації підприємства (установи, організації): територіальному органові Держпраці.
Пунктом 9 Порядку № 337 передбачено, що розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу.
Пункт 10 регламентує визначення нещасних випадків щодо яких проводиться спеціальне розслідуванню. Підстави для проведення спеціального розслідування за фактом даного нещасного випадку у контексті п. 10 Порядку № 337 відсутні.
У відповідності до 12 Порядку № 337, на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі комісія).
Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.
Згідно з пунктом 30 Порядку № 337, розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації) проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії.
У разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у випадках, зазначених у пункті 43 цього Порядку, розслідування може бути продовжене роботодавцем за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (у разі події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів) до отримання відповідних висновків, матеріалів, відповідей, пояснень тощо.
Згідно з пунктом 43 Порядку № 337 заклади судово-медичної експертизи, експертно-технічні центри, органи досудового розслідування, інші органи та установи на запит роботодавця, голови комісії (спеціальної комісії), потерпілого (членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи) повинні безоплатно надавати у найкоротший строк матеріали та висновки щодо нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), а у разі, коли необхідні висновки судово-гістологічної та судово-токсикологічної експертизи, - після проведення цих досліджень.
Пунктом 33 Порядку № 337 передбачено, що Комісія (спеціальна комісія), зокрема, зобов`язана :
вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;
визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;
визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);
з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);
визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;
установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці.
Відповідно до 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.
Згідно з пункт 39 Порядку № 337, розслідування нещасних випадків, що сталися внаслідок події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів, проводиться з обов`язковим використанням відомостей (матеріалів) розслідування такої події (протокол огляду та ескіз місця події, пояснення свідків, висновки, постанови тощо), підготовлених відповідними органами (органами досудового розслідування).
На запит голови комісії (спеціальної комісії) відповідними органами (органами досудового розслідування) протягом 10 днів після закінчення досудового розслідування надаються відомості (матеріали) про обставини та причини події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів, а також осіб, які допустили порушення вимог законодавства.
У разі неотримання таких відомостей (матеріалів) за наявності обставин, за яких нещасний випадок визнається пов`язаним з виробництвом, комісією (спеціальною комісією) протягом 10 робочих днів після продовження строку розслідування (спеціального розслідування) на кожного потерпілого (крім осіб, причетних до керування транспортним засобом) складається, підписується та затверджується тимчасовий акт за формою Н-1, у розділах 6, 7, 9 якого зазначаються інформація, встановлена на час складання акта, найменування органу, що проводить досудове розслідування, відомості про внесення події до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Пунктом 53 Порядку № 337 визначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.
Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України) визначає простій як призупинення роботи, викликане відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою або іншими обставинами (стаття 34 КЗпП України). Тобто, законодавець вкладає в цю категорію дві складові:
1) причина, яка може бути різноманітною (вичерпний перелік законодавством не встановлений);
2) наслідок у вигляді зупинення роботи.
Статтею 113 КЗпП України, яка регулює порядок оплати під час простою, передбачено два види простою:
- «з вини працівника» (причиною в такому випадку можуть бути порушення трудової дисципліни, техніки безпеки, навмисне пошкодження виробничого обладнання тощо);
- «не з вини працівника» (причинами можуть бути стихійне лихо, техногенна катастрофа, карантин, військові дії тощо).
Якщо простій виник не з вини працівника, то час простою працівникам оплачується відповідно до ч. 1 ст. 113 КЗпП України з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу).
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, який діє на день розгляду справи.
Закон України від 15.03.2022 № 2136-IX «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» визначає особливості проходження державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, особливості трудових відносин працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності в Україні, а також осіб, які працюють за трудовим договором, укладеним з фізичними особами (далі - працівники), у період дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 2136-IX).
Відповідно до приписів статті 13 Закону № 2136-ІХ Призупинення дії трудового договору - це тимчасове припинення роботодавцем забезпечення працівника роботою і тимчасове припинення працівником виконання роботи за укладеним трудовим договором у зв`язку із збройною агресією проти України, що виключає можливість обох сторін трудових відносин виконувати обов`язки, передбачені трудовим договором.
Призупинення дії трудового договору може здійснюватися за ініціативи однієї із сторін на строк не більше ніж період дії воєнного стану. У разі прийняття рішення про скасування призупинення дії трудового договору до припинення або скасування воєнного стану роботодавець повинен за 10 календарних днів до відновлення дії трудового договору повідомити працівника про необхідність стати до роботи.
Призупинення дії трудового договору не тягне за собою припинення трудових відносин.
Призупинення дії трудового договору не може бути прихованим покаранням і не застосовується до керівників та заступників керівників державних органів, а також посадових осіб місцевого самоврядування, які обіймають виборні посади.
Призупинення дії трудового договору оформлюється наказом (розпорядженням) роботодавця, в якому, зокрема, зазначається інформація про причини призупинення, у тому числі про неможливість обох сторін виконувати свої обов`язки та спосіб обміну інформацією, строк призупинення дії трудового договору, кількість, категорії і прізвища, ім`я, по батькові (за наявності), реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) відповідних працівників, умови відновлення дії трудового договору.
Виходячи з наведеного вище визначення «нещасного випадку», суд зауважує, що обов`язковими умовами для кваліфікації події як нещасного випадку є одночасна наявність таких факторів:
- подія має бути обмеженою в часі або мати раптовий вплив (не тривалий процес, а конкретний момент);
- подія сталася під час виконання трудових обов`язків, на робочому місці або в дорозі (на транспорті підприємства чи за дорученням роботодавця);
- вплив небезпечного виробничого фактора, середовища, аварії, стихійного лиха або контакту з флорою/фауною;
- заподіяння конкретної шкоди (травма, опік, отруєння, обмороження, гостре захворювання тощо);
- подія призвела до втрати працездатності чи необхідності переведення на легшу роботу на строк не менше одного робочого дня (або призвела до смерті/зникнення).
Якщо хоча б одна з цих умов відсутня, випадок не вважається нещасним у розумінні Порядку № 337.
Суд зауважує, що обов`язковою умовою для кваліфікації події як нещасного випадку є одночасна наявність кількох наведених вище факторів. 
Зі змісту позовної заяви, 23.03.2022 близько 17 год 30 хв під час виконання службових обов`язків у Старосалтівській селищній раді (смт. Старий Салтів Чугуївського району Харківської області), внаслідок авіаційного обстрілу з боку збройних формувань держави агресора, під час прямування до укриття стався нещасний випадок, у результаті якого секретар Старосалтівської селищної ради ОСОБА_2 отримала смертельні поранення уламками боєприпасів.
Беручи до уваги наведене, суд дійшов висновку, що подія, що сталася 23.03.2022 не є наслідком нещасного випадку на виробництві, оскільки не є частиною технологічного процесу чи небезпечним виробничим фактором у розумінні Порядку № 337.
Тому, спірний випадок не вважається нещасним випадком на виробництві та не підпадає під дію Порядку № 337.
Крім того, суд бере до уваги той факт, що Розпорядженням Старосалтівського селищного голови № 35-ОС від 25.02.2022 у Старосалтівській селищній раді впроваджено простій з 01.03.2022 по 26.03.2022.
У суду відсутні докази перебування дружини позивача на робочому місці під час настання події, виконання трудових обов`язків, а також сам факт впровадження простою свідчить про відсутність ознаки нещасного випадку на виробництві, тобто пов`язану з трудовим процесом. Таким чином, для кваліфікації події як нещасного випадку необхідна наявність шкоди, заподіяної виробничим фактором.
Ураховуючи зазначене, суд не вбачає правових підстав для задоволення позовних вимог щодо визнання протиправною бездіяльність відповідача щодо проведення розслідування нещасного випадку та зобов`язання провести таке розслідування. 
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На переконання суду, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову в повному обсязі.
Оскільки, у задоволенні позову відмовлено, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат, відсутні.
Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, - 
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області (вул. Перемоги, буд. 14, с-ще Старий Салтів, Чугуївський р-н, Харківська обл., 62518, код ЄДРПОУ 44918448) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії – відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Шляхова