КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 червня 2026 року № 640/17366/20
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Діски А. Б., розглянувши в спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду в місті Києві адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Антимонопольного комітету України; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс», Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі також – позивач) з адміністративним позовом до Антимонопольного комітету України (далі також – відповідач), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс» (далі також – ТОВ «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс»), Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» (далі також – ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста»), у якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 12654-р/пк-пз від 25.06.2020.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 25.06.2020 №12654-р/пк-пз є протиправним і необґрунтованим. На думку позивача, Колегія помилково застосувала частину першу статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки відсутність у пропозиції переможця інформації про імпортну складову не є невідповідністю тендерній документації. Вказує, що пункт 4 розділу VI Тендерної документації передбачає включення умов щодо імпортної складової за бажанням учасника, тобто така інформація подається лише у разі наміру застосовувати валютне коригування ціни. У пропозиції ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» імпортна складова не зазначена саме через відсутність такого наміру, що узгоджується і з проєктом договору, який не містить умов валютної прив`язки.
Позивач також наголошує, що Колегія не врахувала надані пояснення та неправильно витлумачила зміст тендерної документації, фактично ототожнивши диспозитивну норму («за бажанням») з імперативною. Жодних інших невідповідностей пропозиції ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» встановлено не було. Відтак, на думку позивача, відсутні підстави для обов`язкового відхилення пропозиції за статтею 30 Закону України «Про публічні закупівлі». 
Крім того, позивач посилається на частину одинадцяту статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідно до якої рішення органу оскарження має бути обґрунтованим, та на частину другу статті 19 Конституції України щодо обов`язку органів влади діяти в межах повноважень і у спосіб, визначений законом.
За таких обставин позивач вважає, що оскаржуване рішення прийнято без повного та всебічного з`ясування фактичних обставин справи, без належної перевірки змісту поданих документів та їх відповідності встановленим вимогам, що свідчить про порушення принципів обґрунтованості, пропорційності та добросовісності, передбачених статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України. У зв`язку з цим позивач вважає, що рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню в судовому порядку.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.07.2020 (суддя Арсірій Р.О.) відкрито провадження у справі № 640/17366/20 та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи. 
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли пояснення ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста», зі змісту яких вбачається, що останнє повністю підтримує позовні вимоги АТ «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» та вважає оскаржуване рішення Антимонопольного комітету України незаконним і необґрунтованим. На думку товариства, скаржник – ТОВ «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс» – у своїй скарзі неправильно витлумачив положення тендерної документації та фактично ввів Колегію в оману щодо обов`язковості зазначення імпортної складової. 
Третя особа зазначає, що вимога щодо відображення імпортної складової та її відсотка у формі «Тендерна пропозиція (цінова) з технічними характеристиками» застосовувалась виключно у разі, якщо учасник мав намір передбачити у договорі умови коригування ціни залежно від коливання валютного курсу. Оскільки ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» не планувало включати до договору механізм валютної прив`язки, воно обґрунтовано не зазначало імпортну складову у своїй пропозиції. Крім того, тендерною документацією не передбачалося обов`язку подання довідки про відсутність санкцій. У складі пропозиції товариства було зазначено двох можливих виробників продукції та надано повний пакет документів від кожного з них, що підтверджує відповідність товару вимогам замовника.
Відтак, на думку товариства, визначення його переможцем за лотами №1 та №2 є законним, відповідає вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та не порушує прав інших учасників. 
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.08.2020 (суддя Арсірій Р.О.) у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли пояснення ТОВ «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс». Товариство заперечує проти задоволення позову та вважає оскаржуване рішення Антимонопольного комітету України законним і обґрунтованим. Третя особа наголошує, що скористалася правом на подання скарги відповідно до частини другої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» після оприлюднення повідомлення про намір укласти договір, тому доводи позивача щодо відсутності попередніх звернень за статтею 23 Закону України «Про публічні закупівлі» не впливають на правомірність оскарження.
На думку ТОВ «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс», тендерна документація містила вимогу про зазначення інформації щодо імпортної складової у формі «Тендерна пропозиція (цінова) з технічними характеристиками», що підтверджується прямим формулюванням «має бути зазначена». Попри наявність у тексті пункту формулювання «за бажанням учасника», цей пункт розміщений у розділі «Істотні умови, що обов`язково включаються до договору про закупівлю», що свідчить про його імперативний характер. Внутрішня суперечність документації виникла з вини замовника, однак це не звільняє учасника від виконання встановленої вимоги.
Відтак, оскільки пропозиція ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» не містила зазначеної інформації, вона не відповідала умовам тендерної документації, а замовник повинен був відхилити її відповідно до частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі». Колегія діяла в межах повноважень, передбачених частиною дев`ятою статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», зобов`язавши скасувати рішення про визначення переможця.
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов відзив Антимонопольного комітету України, зі змісту якого вбачається, що відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, вважає їх безпідставними, необґрунтованими та просить відмовити у задоволенні позову.
Відповідач вважає оскаржуване рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 25.06.2020 №12654-р/пк-пз законним і обґрунтованим. Зазначає, що діяв у межах повноважень, визначених статтею 18 Закону України «Про публічні закупівлі», як орган оскарження, створений для захисту прав та законних інтересів учасників процедур закупівель. Скарга ТОВ «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс» була подана через електронну систему закупівель у встановленому порядку та строки, прийнята до розгляду, після чого замовнику було надано можливість подати пояснення.
Відповідач вказує, що у ході розгляду скарги встановлено, що пункт 4 розділу VI тендерної документації містить пряму вимогу: «інформація про імпортну складову та її відсоток має бути зазначена в «Тендерній пропозиції (ціновій) з технічними характеристиками». Водночас у пропозиції ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» така інформація відсутня, що свідчить про невідповідність вимогам тендерної документації. З огляду на це, замовник був зобов`язаний відхилити пропозицію відповідно до частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі», однак цього не зробив, чим допустив порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідач також зазначає, що відповідно до частини дев`ятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» орган оскарження має право зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, привести тендерну документацію у відповідність до вимог законодавства або, за потреби, відмінити процедуру закупівлі. Реалізуючи ці повноваження та діючи в межах отриманої за скаргою інформації, Колегія правомірно зобов`язала замовника скасувати рішення про визначення переможця. У зв`язку з цим відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла відповідь АТ «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на відзив, в якій останнє зазначає, що відзив не містить нових правових аргументів порівняно з мотивами, викладеними в оскаржуваному рішенні, та не спростовує доводів про його незаконність. Єдиною підставою для висновку про невідповідність пропозиції ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» було незазначення інформації про імпортну складову та її відсоток у формі «Тендерна пропозиція (цінова) з технічними характеристиками».
Позивач наполягає, що тендерна документація передбачала подання інформації про імпортну складову лише у разі наміру учасника включити до договору умови валютного коригування. У пропозиції ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» імпортна складова не зазначена саме через відсутність такого наміру, що узгоджується і з проєктом договору , який не містить умов зміни ціни залежно від валютного курсу. Отже, незазначення імпортної складової є реалізацією права учасника, а не порушенням вимог тендерної документації.
Крім того, позивач вважає, що доводи відповідача про наявність інших невідповідностей пропозиції переможця не можуть братися до уваги, оскільки в оскаржуваному рішенні Колегія визнала їх необґрунтованими. Предмет спору обмежується виключно питанням імпортної складової. Враховуючи вимоги частини одинадцятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо обов`язковості належного обґрунтування рішення органу оскарження, позивач вважає, що оскаржуване рішення прийняте без належної правової оцінки умов тендерної документації та підлягає скасуванню як протиправне.
13.12.2022 Верховною Радою України прийнято Закон України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» №2825-IX, статтею 1 якого встановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.
Згідно з пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
На виконання Закону України №2825-IX від 13 грудня 2022 року «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали цієї справи до Київського окружного адміністративного суду.
У зв`язку з вищезазначеними обставинами матеріали адміністративної справи №640/17366/20 за результатом автоматизованого розподілу відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2024 були передані на розгляд судді Діски А.Б.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.10.2024 адміністративну справу №640/17366/20 прийнято до свого провадження суддею Діскою А.Б. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.12.2025 замінено позивача у справі № 640/17366/20 - Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на правонаступника - Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом». 
Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено таке. 
Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом») 15.04.2020 в електронній системі закупівель розмістило оголошення про проведення процедури закупівлі: ДК 021:2015 24320000-3 – Основні органічні хімічні речовини (Амоній оцтовокислий та кислота етилендіамінтетраоцтова (ЕДТК) для ВП ЗАЕС, ВП ХАЕС: лот 1 - амоній оцтовокислий для ВП ЗАЕС, ВП ХАЕС - 15,8 т, лот 2 - кислота етилендіамінтетраоцтова (ЕДТК) для ВП ЗАЕС, ВП ХАЕС - 19,5 т). Номер закупівлі у Єдиній системі електронних публічних закупівель ПроЗорро (ProZorro) UA-2020-04-15-000770-с (URL-адреса закупівлі https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-04-15-000770-c).
Згідно із реєстром отриманих тендерних пропозицій, оприлюднених на вебпорталі Уповноваженого органу з питань закупівель, для участі у відкритих торгах на закупівлю були подані тендерні пропозиції за лотами №1-2 від учасників: ТОВ «СІТІ СОУЛ» за лотом №1, ТОВ «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс» за лотами №1-2, ПрАТ «Макрохім» за лотами №1-2, ТОВ «Торгівельно- промислове об`єднання «Аріста».
Згідно з інформацією, розміщеною на веб-порталі Уповноваженого органу, розкриття пропозицій відбулось 19.05.2020.
За твердженнями позивача, відповідно до проведеного електронного аукціону електронною системою закупівель автоматично на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації та відповідно до частини першої статті 28 Закону України «Про публічні закупівлі», визначена найбільш економічно вигідною пропозицією (за ціною) ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста», яке запропонувало найменшу ціну, яка становить: за лотом №1 - 801 060,00 грн у т.ч. ПДВ, за лотом № 2 - 1 349 887,50 грн у т.ч. ПДВ.
За результатами розгляду тендерної пропозиції тендерний комітет ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» прийняв рішення від 26.05.2020 про визначення переможцем процедури закупівлі відкритих торгів учасника ТОВ «Торгівельно- промислове об`єднання «Аріста» та рішення про намір укласти з переможцем договір за лотами № 1-2.
Товариством з обмеженою відповідальністю «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс» (Скаржник) через електронну систему закупівель до органу оскарження – Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель була подана скарга від 05.06.2020 № UA2020-04-15-000770-c.b1 щодо порушення ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» як замовником порядку проведення процедури закупівлі за предметом: ДК 021:2015:24320000-3 – Основні органічні хімічні речовини», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2020-04-15-000770-с. Зокрема, Скаржник зазначав, що до тендерної документації включена вимога щодо надання інформації про імпортну складову та її відсоток, який має бути зазначений в «Тендерній пропозиції (ціновій) з технічними характеристиками». Проте, у пропозиції наданій переможцем - ТОВ «Торгівельно- промислове об`єднання «Аріста», така інформація відсутня. Скаржник повідомляв про порушення замовником порядку проведення процедури закупівлі та просив, зокрема, зобов`язати замовника скасувати рішення про визначення переможця процедури закупівлі.
Рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 11.06.2020 № 11575-р/пк-пз скарга була прийнята до розгляду за лотами № 1-2.
На веб-порталі Уповноваженого органу був розміщений, зокрема, лист від 11.06.2020 № 20-29/03-7853-пз, згідно з яким Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель запропонувала замовнику надати, серед іншого, пояснення по суті скарги. Замовник на веб-порталі Уповноваженого органу надав пояснення по суті скарги.
За результатами розгляду скарги ТОВ «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс» Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлено таке.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Тендерної документації учасник зобов`язаний завантажити в електронній системі закупівель ProZorro всі документи, передбачені документацією. Пропозиція подається шляхом заповнення електронних форм та завантаження файлів, зокрема за формою, визначеною у додатку 1 «Тендерна пропозиція (цінова) з технічними характеристиками».
Пунктом 4 розділу VI Тендерної документації передбачено, що у разі використання при виготовленні продукції комплектуючих іноземного виробництва за бажанням учасника до договору можуть бути включені умови щодо визначення імпортної складової у структурі ціни товару та порядку її коригування у разі зміни валютного курсу. Разом з тим, зазначено, що інформація про імпортну складову та її відсоток має бути зазначена у «Тендерній пропозиції (ціновій) з технічними характеристиками».
У складі тендерної пропозиції ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» за лотами №1–2 наявні форми «тендерна пропозиція», однак інформація про імпортну складову в них відсутня.
За результатами розгляду скарги орган оскарження дійшов висновку, що тендерна пропозиція переможця в цій частині не відповідає умовам тендерної документації та підлягала відхиленню відповідно до частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».
Враховуючи повноваження, передбачені частиною дев`ятою статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель рішенням від 25.06.2020 №12654-р/пк-пз зобов`язала ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» скасувати рішення про визначення ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» переможцем процедури закупівлі за лотами №1–2. 
Вважаючи рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 12654-р/пк-пз від 25.06.2020 протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі – Закон № 922-VIII).
Стаття 5 Закону № 922-VIII (тут і далі – у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначає принципи здійснення публічних закупівель та недискримінація учасників, зокрема:
1) добросовісна конкуренція серед учасників;
2) максимальна економія, ефективність та пропорційність;
3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;
4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них;
5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;
6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.
Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом.
Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.
Відповідно до частин першої та другої статті 18 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.
Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України повинен мати вищу юридичну освіту.
Скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.
Зі змісту положень частини п`ятнадцятої статті 18 Закону №922-VIII вбачається, що рішення за результатами розгляду скарг приймаються на засіданні постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частин вісімнадцятої та дев`ятнадцятої статті 18 Закону №922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:
1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);
2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.
Орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються:
1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі;
2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні;
3) підстави та обґрунтування прийняття рішення;
4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.
Як встановлено судом, скарга ТОВ «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс» (Скаржник) подана у визначений Законом №922-VIII спосіб через електронну систему закупівель, прийнята Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель до розгляду, замовнику надано можливість подати пояснення. Отже, процедура розгляду скарги органом оскарження здійснювалася у межах повноважень та порядку, передбачених статтею 18 Закону №922-VIII. 
Оцінюючи доводи сторін щодо правомірності рішення Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, суд виходить з такого.
За приписами статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
У тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;
13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);
17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;
19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису.
Відповідно до статті 29 Закону №922-VIII оцінка тендерних пропозицій/пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону.
Критеріями оцінки є:
1) ціна; або
2) вартість життєвого циклу; або
3) ціна/вартість життєвого циклу разом з іншими критеріями оцінки, зокрема, такими як: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів, застосування заходів охорони навколишнього середовища та/або соціального захисту, які пов`язані із предметом закупівлі.
Відповідно до статті 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо, зокрема:
1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;
2) тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився.
З огляду на викладене, предметом судового контролю у цій справі є перевірка відповідності оскаржуваного рішення органу оскарження критеріям, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема щодо прийняття його у межах повноважень, у спосіб, передбачений законом, та обґрунтовано - з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
Суд звертає увагу, що оскаржуваним рішенням Колегія дійшла висновку про порушення замовником вимог частини першої статті 30 Закону №922-VIII у зв`язку з невідповідністю тендерної пропозиції ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» умовам тендерної документації, а саме - відсутністю у формі «Тендерна пропозиція (цінова) з технічними характеристиками» інформації про імпортну складову та її відсоток.
Отже, спір між сторонами зводиться не до встановлення факту наявності чи відсутності у товарі імпортної складової як такої, а до тлумачення змісту тендерної документації у частині: чи встановлював пункт 4 розділу VI обов`язок для кожного учасника безумовно зазначати інформацію про імпортну складову та її відсоток у складі тендерної пропозиції, чи така інформація підлягала зазначенню лише за умови наміру учасника включити до договору про закупівлю умови щодо перегляду ціни в частині імпортної складової у зв`язку зі зміною валютного курсу.
Вирішуючи наведене питання, суд виходить із необхідності системного тлумачення тендерної документації в цілому, з урахуванням принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону №922-VIII, а також вимог до обґрунтованості рішення органу оскарження, встановлених частиною одинадцятою статті 18 Закону №922-VIII.
За змістом пункту 4 розділу VI тендерної документації передбачено, що у разі використання при виготовленні продукції комплектуючих іноземного виробництва, «за бажанням учасника» до договору про закупівлю можуть бути включені умови щодо визначення імпортної складової у структурі ціни, підтвердження її довідкою постачальника та порядку перегляду ціни у разі зміни офіційного курсу гривні до долара США понад визначений поріг. Разом з тим, у зазначеному пункті міститься формулювання, що «інформація про імпортну складову та її відсоток має бути зазначена у «Тендерній пропозиції (ціновій) з технічними характеристиками».
У зв`язку з наведеним суд переходить до оцінки: чи є наведене формулювання однозначною імперативною вимогою до кожного учасника, чи допускає воно умовне застосування залежно від наміру учасника щодо включення до договору механізму валютного коригування, та чи був у замовника обов`язок відхилити пропозицію ТОВ «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста» на підставі частини першої статті 30 Закону №922-VIII, а у Колегії – підстави зобов`язати замовника скасувати рішення про визначення переможця.
При цьому суд враховує, що відповідно до положень Закону №922-VIII тендерна документація є обов`язковою для замовника та учасників і визначає правила підготовки та зміст тендерних пропозицій. Водночас вимоги тендерної документації мають бути сформульовані чітко та однозначно, аби забезпечити передбачуваність умов участі та рівність учасників.
Суд також виходить з того, що орган оскарження, встановлюючи порушення та зобов`язуючи замовника скасувати рішення про визначення переможця, має надати таку правову оцінку умов тендерної документації, яка дозволяє зробити безсумнівний висновок чи дійсно мала місце невідповідність тендерної пропозиції вимогам документації саме в тому обсязі, який тягне наслідки у вигляді обов`язкового відхилення пропозиції.
Зі змісту пункту 4 розділу VI тендерної документації вбачається, що він регулює питання включення до договору умов щодо імпортної складової у структурі ціни та порядку її коригування у разі зміни валютного курсу. При цьому вказаний пункт прямо містить диспозитивне формулювання, відповідно до якого такі умови можуть бути включені до договору «за бажанням учасника», тобто за наявності волевиявлення учасника застосовувати механізм валютного коригування.
Водночас у тексті міститься фраза про те, що інформація про імпортну складову та її відсоток «має бути зазначена» у формі «Тендерна пропозиція (цінова) з технічними характеристиками». Таким чином, пункт 4 розділу VI поєднує у собі одночасно диспозитивний елемент («за бажанням») і формально-імперативний елемент («має бути зазначена»), що об`єктивно зумовлює необхідність тлумачення цієї умови у системному зв`язку з іншими положеннями документації та її функціональним призначенням.
Суд виходить з того, що імпортна складова у структурі ціни набуває юридичного значення насамперед у випадку, коли сторони передбачають перегляд/коригування ціни залежно від валютного курсу. Саме для реалізації такого механізму й потрібне визначення частки імпортної складової у ціні та узгодження порядку її підтвердження і перерахунку. Натомість за відсутності наміру учасника застосовувати валютне коригування, зазначення імпортної складової (як елементу майбутньої формули зміни ціни) не має самостійного впливу на оцінку тендерної пропозиції за критерієм «ціна» та на зміст зобов`язань сторін у договорі.
З матеріалів справи вбачається, що визначення переможця у даній процедурі закупівлі здійснювалось за результатами електронного аукціону на підставі критерію «ціна», а проєкт договору (як складова документації) не містив умов валютної прив`язки як обов`язкових для сторін. За таких обставин відсутність у формі тендерної пропозиції даних про імпортну складову сама по собі не свідчить про неможливість ідентифікувати запропоновану ціну, порівняти її з цінами інших учасників чи перевірити відповідність предмета закупівлі технічним вимогам.
Отже, для висновку про обов`язковість зазначення імпортної складової для кожного учасника, незалежно від наміру застосування валютного коригування, орган оскарження мав встановити, що тендерна документація містила однозначну і передбачувану вимогу про подання такої інформації у будь-якому випадку, а невиконання цієї вимоги є саме такою невідповідністю, яка безумовно тягне відхилення пропозиції.
Натомість аналіз пункту 4 розділу VI не дає підстав для такого безумовного висновку. Формулювання «за бажанням учасника» стосується включення умов до договору, а отже – реалізації учасником права обрати відповідну модель ціноутворення (з валютним коригуванням або без нього). За логікою документації, вимога про зазначення імпортної складової у формі тендерної пропозиції є похідною від такого вибору і має слугувати інформаційною основою для подальшого застосування механізму коригування ціни, якщо учасник його передбачає.
З огляду на наведене, суд погоджується з доводами позивача про те, що у випадку, коли учасник не заявляє наміру включати до договору умови валютного коригування, незазначення імпортної складової у формі тендерної пропозиції не може розцінюватися як невиконання безумовної вимоги тендерної документації, а є наслідком реалізації учасником диспозитивно визначеного підходу до формування ціни.
Суд також враховує, що за приписами статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України суд перевіряє рішення суб`єкта владних повноважень, зокрема, на предмет обґрунтованості та пропорційності. У даному випадку оскаржуване рішення Колегії ґрунтується виключно на констатації відсутності відповідної інформації у формі тендерної пропозиції, без належної оцінки внутрішньої узгодженості пункту 4 розділу VI та без з`ясування, чи було незазначення імпортної складової пов`язане з наміром/відсутністю наміру учасника застосувати валютне коригування, а також без встановлення того, яким чином така обставина впливає на об`єктивність визначення переможця та на дотримання принципів закупівель.
За таких обставин суд доходить висновку, що орган оскарження, тлумачачи фразу «має бути зазначена» як безумовну імперативну вимогу для усіх учасників без урахування диспозитивного змісту цієї ж норми («за бажанням учасника») і функціонального призначення імпортної складової у механізмі валютного коригування, фактично надав перевагу суто буквальному тлумаченню окремого формулювання над системним тлумаченням положення тендерної документації в цілому.
Крім того, суд враховує, що застосований органом оскарження захід реагування, а саме: зобов`язання замовника скасувати рішення про визначення переможця – є істотним втручанням у перебіг процедури закупівлі та має застосовуватися за умови доведеності порушення, яке впливає на законність визначення переможця та не може бути усунуте іншим чином. За відсутності однозначно встановленої безумовної вимоги щодо зазначення імпортної складової незалежно від намірів учасника, та за відсутності встановлення впливу цієї обставини на результати оцінки тендерних пропозицій, обраний захід не відповідає критерію пропорційності.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України №12654-р/пк-пз від 25.06.2020 прийнято без належного системного тлумачення тендерної документації та без достатнього обґрунтування необхідності застосування наслідків, передбачених частиною першою статті 30 Закону №922-VIII, а тому не відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Решта доводів та посилань сторін у справі висновків суду не спростовують.
Судом враховується, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно положень статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.
Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.
Позивачем був сплачений судовий збір у сумі 2102,00 грн відповідно до наявного в матеріалах справи платіжного доручення №5439 від 22.07.2020.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Адміністративний позов Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01032, м. Київ, вул.Назарівська, 3, код ЄДРПОУ 24584661) до Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита В. Липківського, 45, код ЄДРПОУ 00032767), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Спільне українсько-латвійське підприємство «Хімімпекс» (04119, м.Київ, вул. Дегтярівська, 21, код ЄДРПОУ 33221885), Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислове об`єднання «Аріста»(01103, м. Київ, вул. М. Бойчука, 18/А, код ЄДРПОУ 14345702) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 12654-р/пк-пз від 25.06.2020.
Стягнути на користь Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3, код ЄДРПОУ 24584661) за рахунок бюджетних асигнувань Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита В. Липківського, 45, код ЄДРПОУ 00032767) судовий збір у розмірі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).
Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Діска А.Б.